Veskkonverents 2013 Hellenurmes
2013-09-20 13:00 - 17:00 (Europe/Tallinn)
VESKIKONVERENTS

20. septembril 2013

Hellenurme vesiveskis Valgamaal

13.00 Avasõnad, Ivari Padar, Europarlament

13.10 Eesti Veskivaramu tegevusest, Mae Juske MTÜ Eesti Veskivaramu

13.35 Veskite muinsuskaitselisest väärtusest, Jaan Vali Muinsuskaitseamet

14.00 Vesiveskite ajaloost ja tänapäevast, Arvo Järvet ja Riho Vahtre Eesti Veeühing ja Eesti Veskivaramu

Vaheaeg

15.00 Tuulikute kasutamisest tänapäeval, Kersti Siim, Restauraator

15.25 Vesiveskite veejõuseadmed, Mihkel Gross ja Toomas Tamm EMÜ veemajanduse osakond

15.50 Veskikohtade maastikuline väärtus, Andres Tõnisson Eesti Looduskaitse Selts

16.15 Taastuvenergeetika arengusuunad, Rene Tammist Eesti Taastuvenergia Koda

16.40 Konverentsi lõpetamine: Veskilood

Veepäevakonverents 2016 Tartu Veevärgis
2016-04-06 10:00 - 17:00 | Tartu Veevärk AS, Tähe 118, Tartu, Estonia, Estonia
Eesti Veeühing, Eesti Vee-ettevõtete Liit j Eesti Veeonseneride Selts korraldasid 6 aprllil 2016.a. koos veepäevakonverentsi

"Sademevee majandamine"

Eesti Veeühingu üldkoosolek
2018-02-28 10:00 - 12:00 | Keskkonnaagentuuri saal, Mustamäe tee 33, Tallinn, Estonia
Eesti Veeühingu üldkoosolek toimub 28. veebruaril 2018.a Keskkonnaagentuuri saalis, Mustamäe tee 33, Tallinn
VEEÜHINGU ÜLDKOOSOLEKU PÄEVAKORD

12.00 Koosolekule registreerimine

12.15 Üldkoosolek
1. Koosoleku juhataja ja protokollija valimine
2. Juhatuse tegevusaruanne
3. Revisjonikomisjoni aruanne
4. Muudatused liikmeskonnas
5. 2018.a. tööplaan
6. Veeühingu 25. aastapäeva tähistamine
7. Algatatud küsimused
8. Auliikme valimine

13.45 Koosoleku lõpp

Registreerimine:

https://doodle.com/poll/229thgpeewx8vxs8

ando@hvv.ee (Ando Laanesoo,tel. 51 45 857)

Kui Teil pole võimalik koosolekul osaleda, siis palun volitage kedagi Veeühingu liikmete hulgast enda asemel koosolekul esindama ja hääletama.

Eesti vesiehitiste kultuuripärand 1918–2018
2018-02-28 12:00 - 13:30 | Keskkonnaagentuuri saal, Mustamäe tee 33, Tallinn, Estonia
EESTI VEEÜHING
Korraldab 28. veebruaril 2018.a
Keskkonnaagentuuri saalis,
Mustamäe tee 33, Tallinn

Seminari "Eesti vesiehitiste kultuuripärand 1918–2018”

14.00 Avamine

ETTEKANDED

14.10 „Muinsuskaitsest pühendusega Euroopa kultuuripärandi aastale”
Riin Alatalu, Eesti Kunstiakadeemia

14.50 „Eesti vesiehitised aastail 1918–2018”
Arvo Järvet, Eesti Veeühing

15.15 „Vesitõkked Eesti 20. sajandi sõjalises ehituspärandis”
Robert Treufeldt, arhitektuuriajaloolane

Raamatu „LEO TEPAKS – Eesti hüdrotehnilise hariduse suurmees” esitlus

Järvede majandamine ja kaitse
2018-03-21 10:30 - 16:30
Kohad täis, registreerimine lõppenud.

Järelhüüe Heino Mölderile
2018-04-09
Lõppenud on ühe väärika mehe elutöö

Meie hulgast on igaviku teele lahkunud hea kolleeg, teadlane, tunnustatud veeinsener, õppejõud emeriitprofessor Heino Mölder. Heino Mölder sündis 20. jaanuaril 1935. aastal Tallinnas. Tema haridustee sai alguse 1950. aastal praeguses Tallinna 21. Keskkoolis. 1954. aastal asus ta õppima Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumi, hoonete sanitaartehniliste seadmete erialal, mille lõpetas cum laude. Õpingud jätkusid 1959. aastal Tallinna Polütehnilises Instituudis (TPI) ehitusteaduskonna sanitaartehnika erialal, samuti väga edukalt, cum laude`ga.

Ülikooliõpingute ajal tutvus Heino Mölder oma tulevase abikaasa Eesti Põllumajanduse Akadeemia (praegu Maaülikool) metsanduse tudengi Ulvi Peebuga, abielu sõlmiti 1960. aastal.

Heino Mölderi inseneritöö algas 1959. aastal RPI-i Eesti Projektis vaneminseneri ametis, hiljem jätkus töö samas grupijuhina. 1962. aastal võttis ta vastu talle juba tuttava sanitaartehnika kateedri kutse õppida aspirantuuris. Õpingud lõppesid edukalt, tehnikakandidaadi kraadi kaitses H. Mölder 1967. aastal Moskvas V. Kuibõševi nimelises Ehitusinseneride Instituudis.

Alates 1966. aastast oli H. Mölder õppejõud TPI-s (TTÜ-s) kuni emeriteerumiseni 2000. aastal. Aastail 1968-1969 oli ta sanitaartehnika kateedri vanemõpetaja. 1971. aastal omistati talle dotsendikutse, mis oli tollel ajal väga väärikas tunnustus õppejõule. 1992-2000. aastatel oli ta keskkonnatehnika instituudi veetehnika professor ja õppetooli juhataja. Heino Mölder juhtis keskkonnatehnika instituuti direktorina aastatel 1992-1995 ja 1997-2000 ning vahepeal, aastatel 1995-1997 oli ta ehitusteaduskonna dekaan.

Heino Mölder oli tunnustatud õppejõud-pedagoog, väga põhjalik, hästi tuntud arusaadavate loengumaterjalide koostamise ja esitamise poolest. Heino Mölderi pikaaegne teadustöö hõlmas tööstus- ja olmereovee puhastamise tehnoloogiat ning reoveepuhastuse tehnoloogia täiustamist: reovee puhastamise bioloogilised võtted, toitainete (lämmastik, fosfor) ärastamine ning jääkmuda käitlemine. Süvendatult tegeles ta jääkmuda käitluse tehnoloogia täiustamisega, saavutamaks jääkmuda hulga vähenemine ja parem kasutatavus. Heino Mölder on olnud alates 1960. aastate algusest otseselt seotud reovee puhastamise jõudsa arengukäiguga Eestis. Ta on avaldanud üle 140 teaduspublikatsiooni ning saanud nõukogude perioodil 7 autoritunnistust. 1972. aastal anti Heino Mölderile Eesti NSV riiklik preemia uurimis- ja rakendusrühma liikmena bioloogiliste väikepuhastite väljatöötamise ja juurutamise eest. Aastatel 1996-1998 ta pani aluse TTÜ Keskkonnatehnika Instituudi reoveepuhasti operaatorite koolitamisele, mis toimib senini.

Tunnustatud asjatundjana on H. Mölder kuulunud mitmete komisjoni, töörühma ja nõukogu koosseisu. Põhitöö kõrvalt TTÜ-s oli ta NSV Liidu - Soome vahelise Soome lahe veekaitse alalise töörühma liige aastail 1975-1988. Heino Mölder oli Eesti Veeühingu asutajaliige, hilisem auliige ja ajavahemikul 1993-2000 sama ühingu juhatuse esimees. Ühtlasi oli ta Tallinna Linnavolikogu keskkonnakomisjoni liige aastatel 1993-1996, AS Tallinna Vesi nõukogu liige 1995–1998, Kutsekoja Energeetika, Mäe- ja Keemiatööstuse Kutsenõukogu liige 1998-2005, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse mittekoosseisuline ekspert 1999-2005 ning Euroopa Veeassotsiatsiooni (EWA) nõukogu liige aastail 1993-2000.

Heino Mölder pälvis 2016. aastal Eesti Vee-ettevõtete Liidu elutööpreemia pikaajalise panuse eest Eesti veemajanduse arengusse.

Heino Mölderit iseloomustab äärmine korrektsus nii tööalastes kui ka isiklikes suhetes. Uuritava valdkonna põhjalik tundmine, teadusuuringute tulemuste rakendamine praktikas ja väga hea väljendusoskus tagas talle läinud sajandi viimasel veerandil Eesti juhtivteadlase positsiooni reoveepuhastuse alal. Oskus kuulata, probleemi süveneda ning lahenduse leidmiseks vajalike tööde ja lubaduste õigeaegne täitmine oli temale loomupärane. Tema suhted ülikooli ja oma kolleegidega kestsid kuni tema lahkumiseni.

Kolmapäeval, 4. aprillil 2018, tuli kurb teade, et Heino Mölder on meie hulgast igavikuteedele lahkunud. Heino Mölderi mälestustseremoonia ja ärasaatmine toimub esmaspäeval 09. aprillil kell 14.30 Tallinna Krematooriumis, Pärnamäe tee 36. Puhkama jääb ta Siselinna kalmistul.

Jääme Heino Mölderit mäletama kui head kolleegi, mõttekaaslast, juhti ja sõpra. Mälestus Sinust jääb me hinges elama. Küünla süütame, mõtleme, meenutame - Sind, kel tehtud väärikas elutöö.

Õpilaste ja kolleegide nimel

Karin Pachel ja Enn Loigu

100 AASTAT KUSTAV ARUKAEVU SÜNNIST
2018-04-12 00:00
12. aprillil 2018, kell 12
Tallinnas, Keskkonnaagentuuri väikeses saalis (II korrusel)

12.05 Arvo Järvet: Hüdroloog Kustav Arukaevu – hüdrograafia ja äravoolu uurija

12.35 Maaja Narusk: Kustav Arukaevu – töökaaslane Hüdrometis ja Eesti Maaparandusprojektis.
Meenutused Arukaevu ajast

Kustav Arukaevu (12.04.1918-4.03.1989)
1936 lõpetas Tooma sookooli maaparanduse alal.
1939 lõpetas Tallinna Tehnikumi maamõõtmise-kultuurtehnika erialal.
1944–1971 Hüdrometis (hüdromeetrilise vaatlusvõrgu osakond).
1971–1989 RPUI Eesti Maaparandusprojekt, tehnoloogiliste uurimistööde osakond.

Hüdrometis (Tallinna hüdroloogiajaamas) töötades tegeles Arukaevu vaatlusvõrgu tehnilise töö korraldamisega.
Eesti Maaparandusprojektis oli Kustav Arukaevu vooluveekogude miinimumäravoolu uurimise korraldaja. Arukaevu sellekohased tööd on ilmunud osaliselt piiratud levikuga väljaannetes, kuid olulised mahukad metoodilised tööd ja uurimistulemuste ülevaated on jäänud käsikirjadena, kokku ligi 500 lk.
Kustav Arukaevu töögrupi poolt tehti Eesti valglate täpsustav määramine ning vooluveekogude nimestiku korrastamine ja täiendamine. Valglate kataloog ilmus rotaprindi trükisena kolmes köites 1980. aastal ning jõgede, ojade ja kraavide nimestik kirjastuse Valgus väljaandena 1986.a See nimestik sai Eesti ametlikuks vooluveekogude nimestikuks, mis kasutusel praeguseni.
Kustav Arukaevu osales mitmekümne jõe ja veemajanduslikult olulise piirkonna veemajanduslike rakendusuuringute läbiviimisel, samuti riikliku veekatastri loomisel.

Üleujutused ja põuad Väike-Emajõel ning mujal Eestis
2018-05-16 13:00 - 20:00
Tartu Ülikooli geograafia osakond ja Eesti Veeühing

Korraldavad 16. mail 2018

Seminari "Üleujutused ja põuad Väike-Emajõel ning mujal Eestis”

13.00 Tutvumine Väikese Emajõe vesiehitistega:

Tõlliste hüdromeetriajaam (Tartu-Valga mnt-sild) – Sangaste Mäeveski

ja villaveski – Märdi pais ja veskitalu

15.30 Saabumine Väike-Trommi turismitallu

16.00 ETTEKANDED

„Väike-Emajõe hüdroloogia, veekvaliteet ja hüdroenergia kasutamine”

Arvo Järvet, Eesti Veeühing

„JPI Water projekt IMDROFLOOD ning põuasuse muutuste uurimine Eestis”

Jaak Jaagus, TÜ geograafia osakond

„Väike-Emajõe äravoolu muutused – millal põud, millal üleujutus”

Mait Sepp, TÜ geograafia osakond

„Muutuva kliima ja maakasutuse mõju jõgede äravoolule”

Ottar Tamm, EMÜ maaehituse ja veemajanduse õppetool

18.00 Arutelu, saun, õhtusöök

Osavõtjate registreerimine kuni 10.05.2018 jaak.jaagus@ut.ee või ajarvet@ut.ee.

EESTI VEEÜHINGU SUVESEMINAR 2018: SETOMAA
2018-06-15 - 2018-06-16
Reede, 15. juuni

10.30 Kokkusaamine Tartu Lõunakeskuses
12.00 Värska. Kohtumine vallavalitsuses
13.00 Värska Mineraalvee OÜ
14.00 Lõuna
14.30 Kulje laht ja Podmotsa
16.00 Obinitsa – Tobrova - Meremäe
18.30 Saabumine ööbimiskohta Kõverjärve Päikeseranna puhkemajas
19.30 Õhtusöök
Saun ja arutelu veemajanduse aktuaalsetel teemadel.

Laupäev, 16. juuni

8.15 Hommikusöök
9.00 Ekskursioon: Nedsaja – Koidula piirijaam – Korela – Saatse
11.00 Saatse: muuseum, Sõirapäeva üritused
14.00 Räpina: paberivabrik, pais ja paisjärv, veskid, Sillapää loss
16.45 Tartu Lõunakeskuses

Registreerimine kuni 10. juuni:
Osavõtutasu: Veeühingu liikmed ja lapsed alla 16 aasta 25 EUR, mitteliikmed 40 EUR. Sisaldab: toitlustamine, ekskursiooniobjektide külastus, majutus, saun, meeldiv seltskond ja veel üht-teist. Osavõtutasu soovitav maksta sularahas.

Eesti Veeühing 25
2018-10-26 13:00 - 17:00 | Hüüru Veskitrahter, Paldiski mnt 351, Hüüru küla, Saue, Harjumaa, Estonia

Veeühingu seminar ja üldkoosolek 2019
2019-02-27 12:00 - 16:00

2024 Oore hüdromeetriajaama juubel
2024-09-23 12:00 - 16:00
Keskkonnaagentuuri Oore ja Vasknarva hüdromeetriajaamad pälvisid käesoleva aasta suvel Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni (WMO) sajandi jaama tunnustuse. Väärika aunimetuse taga on väga pikaajalised katkematud mõõtmised ja vaatlused, mis annavad aimu sajandi jooksul toimunud muutustest Eesti kliimas ja jõgede veerežiimis.

Jõgede seire tähtsust Eestis mõistsime juba sajand tagasi. Vesi on elu alus, kuid ka asendamatu ressurss põllumajanduses, tööstuses ja energeetikas. Seireandmed kinnitavad kliimamuutuse mõju meie veeressursile ja selle aastaringsele jaotusele. Põud ja üleujutused on käsikäes muutunud argisteks üllatusteks. Liigvesi ja veenappus dikteerivad meie poeskäike ja muru kastmist.

Igal aastal septembri neljandal pühapäeval (sel aastal 22.09) tähistatakse maailma jõgede päeva, et esile tuua jõgede mitmekülgseid väärtusi, edendada avalikkuse teadlikkust ja julgustada jõgede kestlikku majandamist üle maailma.

Keskkonnaagentuur tähistab maailma jõgede päeva ühendades see WMO väärika autasu kinnitamisega Oore hüdromeetriajaamale 23. septembril kell 12:00-14:00. Kutsume teid osa saama vabaõhuseminarist, pakume kringlit ja võimalust proovida kätt Pärnu jõe veetaseme ja vooluhulga mõõtmisel.

Osavõtt on tasuta ja kutset võib jagada, kuid sündmuse paremaks korraldamiseks palume eelnevalt registreeruda SIIN hiljemalt 19.09.

Kohtumispaik Oore hüdromeetriajaamas: https://maps.app.goo.gl/MQsXAQiVj4ktcMbG7. Autod tuleb jätta tee äärde, jaamani liigume jalgsi.

Lisainfo jaama kohta leiab siit: Oore hüdromeetriajaam |Keskkonnaagentuur | ILM (ilmateenistus.ee)

PÄEVAKAVA 23. september 2024

12.00 – 12.10 Tervitussõnad Taimar Ala, Keskkonnaagentuuri direktor

12.10 – 12.20 Mida räägivad meile seireandmed? Jana Põldnurk, Keskkonnaagentuuri hüdroloogia osakonna juhataja

12.20 – 12.40 Oore jaama ajaloost, Arvo Järvet, maa- ja veeteadlane

12.40 – 12.55 Mõõtmised ja vaatlused Oore jaamas, Kalev Kiisk, endise vaatleja poeg

12.55 – 13.00 Sajandi jaama sildi kinnitamine

13.00 – 13.30 Kohvipaus ja vestlusring

13.30 – 14.00 Vooluhulga mõõtmine Pärnu jõel

Lisainfo: Jana Põldnurk, jana.poldnurk@envir.ee, 56995304

Jaan Karu
2025-01-08 12:30
Autasustamine Jaan Karu 2 Jaan Karu 3Jaan Karu 4Jaan Karu 5

3. jaanuaril 2025.a. oleks TTÜ keskkonnatehnika instituudi emeriitdotsent Jaan Karu saanud 80 aastaseks, kuid ta lahkus meie seast paar nädalat enne oma suurt juubelit, 22. detsembril 2024.

Perekond ootab endisi kolleege ja kaasteelisi 8. jaanuaril kl 12.30 Pärnamäe kabelis toimuvale ärasaatmisele.

Jaan Karu sündis 03. jaanuaril 1945.aastal. Ta lõpetas Tallinna Polütehnilise instituudi 1968.aastal ja samas ka aspirantuuri 1974. aastal. Aastast 1975 oli Jaan Karu tehnikateaduste kandidaat.

Alates 1970. aastast töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli sanitaartehnika kateedris ja hiljem keskkonnatehnika instituudis inseneri, teaduri ja õppejõuna. Tema käe all on õppinud sadu vee- ja kanalisatsiooniinsenere. Jaan Karu pühendas ennast joogivee käitlemise temaatikale nii õppejõu kui uurijana ning andis välja veekäitlusalase raamatu „Veevärk“, mis on oluline õppevahend üliõpilastele ja käsiraamat veeinseneridele.

Peale ülikoolitöö korraldas Jaan Karu joogivee proovivõtjate koolitusi ja osales õppejõuna Eesti Vee-ettevõtete Liidu ellu kutsutud operaatorite kutseõppes Järvamaa Kutsehariduskeskuses.

aastal pälvis dotsent Jaan Karu Eesti Vee-Ettevõtete Liidu elutööauhinna, millega tunnustatakse inimest, kes on Eesti veemajandussektori arengule pühendanud tähelepanuväärse osa oma elust ja tööalasest tegevusest ning jätnud tähelepanu vääriva jälje veemajanduse arengusse.

Abielust Tiiu Karuga on sündinud poeg Armin ja tütar Kristel.

EESTI TEADUSE INFOSÜSTEEMIST (ETIS)

Teenistuskäik

01.01.1996-22.12.2024 OÜ Kariner tegevjuht

01.09.2013–31.12.2016 Tallinna Tehnikaülikool, Ehitusteaduskond, Emeriitdotsent (1,00)

01.09.2009–31.08.2012 Tallinna Tehnikaülikool, Ehitusteaduskond, Keskkonnatehnika instituut, Veetehnika õppetool Dotsent (0,25)

1999–31.08.2009 Tallinna Tehnikaülikool, Ehitusteaduskond, Keskkonnatehnika instituut, Veetehnika õppetool Dotsent (0,50)

1986–1999 Tallinna Tehnikaülikool, Ehitusteaduskond Dotsent (1,00)

1983–1986 Tallinna Tehnikaülikool, Ehitusteaduskond Vanemõpetaja (1,00)

1977–1983 Tallinna Tehnikaülikool, Ehitusteaduskond Assistent (1,00)

1975–1977 Tallinna Tehnikaülikool, Ehitusteaduskond Vanemteadur (1,00)

1963–1975 TPI ehitusteaduskond 1968, TPI aspirantuur 1974, tehnikakandidaat 1975

Teaduskraadid

1975.a kaitses Jaan Karu tehnikakandiaadi kraad (= PhD) teemal „Väikese hägususega vete mikrofiltrimise võimaluste uurimine erineva tihedusega mikrovõrke kasutades

(Issledovanie protsessa mikrofiltrovanija malomutnõh vod s primeneniem raznõh filtrovalnõh peregorodok)

Juhendajad: prof. L.Paal, prof. D. Mints

Publikatsioonid

2016: Karu, J. Veevärk ( Raamat, klass 2.1) Tallinn, TTÜ kirjastus

2011 Karu, J. Tarbeveekäitlus III ( Raamat, klass 6.2) TTU Press , 43 lk

2010 Karu, J. Tarbeveekäitlus. II : õppevahend (Raamat klass 6.2) Tallinn, TTÜ kirjastus.114 lk.

2009 .Karu, J Tarbeveekäitlus I. Õppevahend (Raamat klass 6.2), TTÜ Press 59 lk

2009 Karu, J. Veevarustuse veeallikad, pinna - ja põhjaveehaarded (Artikkel klass 6.6) EVEL Teataja nr 56, lk 2-11,

2009: Karu, J. Vee omadused (Artikkel klass 6.6) EVEL Teataja nr 54, lk 11-19.

2002: Karu, J.; Pikkov, L. Kaevandusvee kasutamisest tootmises : [Kohtla-Järve piirkonnas] Artikkel klass 6.3) ajakirjas Keskkonnatehnika 1,lk 21-23

1998: Karu, J. Veevarustus, veevärk, veepuhastus, veetorn, veetarbimine, vee pehmendamine : [märksõnad] (Kogumikuartikkel klass 6-7) Eesti Entsüklopeedia lk 269-276)

1994: Paal, L.; Mölder, H.; Repin, B.; Karu, J. Spravotsnik po otsistke prirodnõh i stotsnõh vod (Raamat, kl 6.2), Moskva, Võshaja Shlola, 336 lk

1990 Tibar, H.; Maastik, A., Karu, J., Mölder, H. Vene-eesti veesõnaraamat = Русско-эстонский словарь : (гидравлика, гидрология, гидротехника, водоснабжение и водоотведение) (Raamat klass 3.3), 108 lk

1988 Karu, J. Tarbevee ettevalmistus - vee täielik puhastamine : õppevahend (Raamat klass 6.2), 114 lk

1987 Karu, J. Tarbevee ettevalmistus - eelpuhastusprotsesid ja -seadmed : õppevahend kõrgkoolidele veevarustuse ja kanalisatsiooni erialal (Raamat klass 6.2) . 99 lk

TTÜ keskkonnatehnika instituudi perioodil Jaan Karu poolt juhendatud magistritööd:

2011: Raul Juhkam Fluoriidid ja radionukliidid joogivees ning nende ärastamise peamised tehnoloogiad

2011 Julia Prkoheva Teralised täitematerjalid selitus-, sorptsioon- ja ioonivahetusfiltrites- omadused, toodete võrdlus ja soovitused kasutamiseks

2010 Aljona Gineiko Eesti põhjavee jääkreostus ja selle mõju joogiveevarustusele

2009: Kristina Fuks-Kuus Eesti avalike ujulate vee kvaliteet, basseinivee kvaliteedi tõstmise ja ohutuse suurendamise teel

2005: Olga Ivanova Olmevee käitluse probleemid ja tehnoloogiad Eestis

2000: Anni Turro Tallinna heitvee formeerumise iseärasused

Talveseminar Kehras
2025-01-10 10:45 - 17:00
Kehra muuseumis Jaama tn.8 (Raudteejaamas)

jaanuar 2025.a.

Tegevuskava

10.45–11.00 Saabumine

11.15 Ettekanded

Anne Oruaas: Kehra ja Kehra muuseum

Arvo Järvet: Jägala jõe veemajandusest, eriti Linnamäe HEJ veekasutusest

Maret Merisaar: Jägala jõe veekogumite kaitsemeetmed Veemajanduskavas ja hoiuala kaitsekorralduskavas

Sven Otsmaa: Lühiülevaade Kehra linna puhastist

Olev Sokk: Ajalooline tagasivaade 2007.a. soovitustest HORIZON Tselluloosi a Paberi AS keskkonnaseisundi parandamiseks

Maret Merisaar ja Olev Sokk. KOTKASest leitud aruanne „2017.a meetmed H2S heite vähendamiseks HORIZON puhastist ja tootmisprotsessist“.

13.45 Tutvumine Kehraga. Juhendab Anne Oruaas.

15.30 Pidulik lõpetamine aastavahetuslõunaga kohvikus „Wagun“ (Jaamahoones)

Osavõtjate registreerimine kuni 9. jaanuar 2024:

Maret.Merisaar@taltech.ee või tel . 5537701

Kohalesõit rongiga:

Tallinn 10.06 – Kehra 10.47, Tartu 7.46 – Ülemiste 10.06, Ülemiste 10.14 – Kehra 10.47

Tagasisõit rongiga:

Kehra 17.08 – Tartu 19.31; Kehra 17.12 – Tallinn 17.52.

Kehra muuseum asub rongipeatuse juures, vanas jaamahoones.

2025 Põhjamaade hüdroloogiakonverents
2025-05-03 - 2025-05-05 | University of Iceland, Building Askja, Sturlugatan 7, Reykjavik, 102, Iceland
Põhjamaade hüdroloogiakonverents (Nordic Hydrological Conference, NHC)

„Vesi ja kliimamuutused: Mõjud ning kohanemine“

kuni 5. maini 2025.a. Reykjavíkis, Islandil

Põhja- ja Baltimaade hüdroloogid teavitavad üksteist oma uuematest teadussaavutustest iga kahe aasta järel peetaval konverentsil, mille juhtivad teemad pakub välja võõrustav riik. Üritus toimub koostöös Põhjamaade Hüdroloogiaühinguga (Nordic Association for Hydrology, NHF https://www.nhf-hydrology.org/)

Lisaks teaduslikele ettekannetele on konverentsi päevakavas ka hüdroloogide suhteid tugevdavad seltskondlikumad üritused, mis on tugevdanud erialast koostööd ja kogukonna kujunemist.

17 aasta järel on järgmine hüdroloogiakonverents taas Islandil, täpsemalt Reykjaviki ülikoolis 3. kuni 5. maini 2025.a. Peateemaks on kliimamuutuste mõju veeringele ning veevarudele, kohanemine ja (üleujutus)riskide maandamine. Meie piirkonnas on suurenenud muutused sademete hulgas, temperatuuris, liustike sulamises.

Sellegi poolest on ka NHC2025 avatud muudele teemadele, et võimaldada osavõtjatel vahetada mõtteid kogu hüdroloogiavaldkonna mitmekesistes alateemades.

Korraldajatel on rõõm kutsuda teid Põhjamaade hüdroloogiakonverentsile „Vesi ja kliimamuutused: Mõjud ning kohanemine“, mis toimub 3. kuni 5. maini 2025.a. Reykjavíkis, Islandil. Huvi korral saab osaleda ka 6. mail toimuvatel väljasõitudel.

Oodatud on nii suulised kui stendiettekanded, nii peateemal kui kõigis muudes valdkondades, mis käsitlevad veeringet ja veemajandust. Konverentsil kohtuvad juhtivad eksperdid, teadlased ning praktikud, arutatkse keskkonna muutusi, kriitilisi väljakutseid ja uuenduslikke lahendusi veeressursside haldamisel kliimamuutuste tingimustes. Kauemaks jääjatel on võimalus tutvuda Islandi looduspärandiga.

Kuni 250 tähemärgist koosnevad ettekannete kokkuvõtted on oodatud novembrist 2024 kuni 15. veebruarini 2025.a. ja need tuleb saata läbi konverentsi kodulehe www.nhc2025.is, kus on ka täpsemad juhised vormistamise kohta.

Konverentsile registreerumine avatakse 2024. aasta detsembris ja soodushinnaga osavõtutasu lõpeb 15. aprillil 2025.a.

Lõplik programm avalikustatakse 1. mail 2025.a.

Kontakt

Jórunn Harðardóttir (Ph.D)

Islandi meteoroloogiaameti teadusdirektor

Bústaðavegur 7-9

105 Reykjavík

Island

Telef. +354 522 6000

www.vedur.is
