Aastakoosolek 2022 ja suvepäevad Ruhnu saarel
2022-08-12 08:00 - 2022-08-14 17:00 (Europe/Tallinn) | Ruhnu saar
“Veevarustus ja kanalisatsioon Ruhnus”

Reede, 12. august
14.00 Pootsi veinimõisa külastus ( vt lisatud kaart).
17.00 Lõuna omal kulul Pärnus.
17.30 Palume olla Pärnu sadamas
18.00 Runö väljub
Ca 21.45 Saabumine Ruhnu saarele. Transport Buldersi turismitallu. Majutus ja õhtusöök.

Laupäev, 13. august
9.00 Hommikusöök
10.00 Ringsõit Kaarel Lauk iga saarel ja selle olulisemate vaatamisväärsustega tutvumine
14.00 Kirikud
14.30 Eesti sügavaimat puurauku tutvustab Sven Otsmaa
15.00 Lõunasöök
16.00 Kohtumine saare elanikega ja arutelud veemajanduse teemadel Ruhnu rahvamajas.
Kohale on lubanud tulla vallavanem Andre Nõu. Kuresssaare Veevärgi Ruhnu meistrilt Heikki Kukelt saadud teavet vahendab Sven Otsmaa.
17.30 Jalutuskäigud saarel, ilusa ilma korral suplus meres
19.00 Õhtusöök
20.00 Vaba aeg

Pühapäev, 14. august
9.00 Hommikusöök
10.00 Eesti Veeühingu üldkoosolek Ruhnu rahvamajas
12.30. Jätkub ringkäik saarel ja huvi korral erinevate kohtpuhastitega tutvumine
15.30 Seminari lõpetamine ja lõpulõuna
16.30 Jõuame sadamasse.
17.00 “Runö” väljub Ruhnu sadamast Pärnusse
Ca 20.45 Saabumine Pärnusse ja kojusõit

Osavõtutasu: 50 EUR, Sisaldab: Laevasõidu, toitlustuse reede õhtust pühapäeva lõunani (4 korda) majutuse ja transfeerid saarel.
Osavõtutasu palun kanda Eesti Veeühingu arveldusarvele [REDACTED]
Neil Veeühingu liikmetel, kes ei osale, palume saata üldkoosoleku esindamise volitus.
**********

MTÜ Eesti Veeühing üldkoosolek toimub pühapäeval, 14. augustil k.a. algusega kell 10.00 Ruhnu rahvamajas.
ÜLDKOOSOLEKU PÄEVAKORD

10.00 Koosolekule registreerimine

10.10 Üldkoosolek

Koosoleku juhataja ja protokollija valimine
Juhatuse tegevusaruanne 2021. aasta kohta
Revisjonikomisjoni aruanne 2021. a. kohta
Muudatused liikmeskonnas
Esimehe, aseesimehe, juhatuse ja revisjonikomisjoni valimine
Arutelu ühingu edasiste tegevussuundade teemal
aasta tööplaan
Algatatud küsimused

12.30 Koosoleku lõpetamine.

Kui Teil pole võimalik koosolekul osaleda, siis palun volitage kedagi Veeühingu liikmete hulgast enda asemel koosolekul esindama ja hääletama.

Talveseminar 2022 Kiviõlis
2022-12-28 00:00 - 23:59 | Kiviõli
VEEÜHINGU AASTALÕPUSEMINAR 2022
28. detsembril 2022..a. Kiviõli Keemiatööstus OÜ-s, Turu 3, 43125 Kiviõli

Päevakava
7.55 – 9.41 Rong Tallinn – Kiviõli
9.55–10.20 Saabumine, tervituskohv
10.20 Ettekanded
Arvo Järvet, Eesti Veeühingu juhatuse liige, lühike sissejuhatus
Kersti Türk, Eesti Vabariigi Keskkonnaministeerium, nõunik: „Ordoviitsiumi Ida-Viru põlevkivibasseini põhjaveekogumi tänane seisund ja perspektiivid”“
Raimo Jaaksoo, Eesti Vabariigi Keskkonnaministeerium, projektijuht: ’“Jääkreostuse likvideerimine Kiviõli mail Purtse ja Erra jõgede näitel.“
Sven Otsmaa, Eesti Veeühingu juhatuse liige: „Põlevkivi kaevandamine ja kasutamine (rõhuasetusega õlitööstus) Kiviõli piirkonnas“
12.00 Tutvumine Kiviõli Keemiatööstuse tootmisega
13.30 Pidulik jõululõuna ja lõpetamine
15.26 Rong Kiviõlist Tallinnasse

Osavõtjate registreerimine kuni 22. detsember 2022:
Maret.Merisaar@taltech.ee või tel . 5537701

Aastakoosolek 2023 ja suveseminar Kagu-Eestis
2023-06-16 08:00 - 2023-06-17 17:00 | Peramaa
“Veemajandusobjektid Tartu- ja Põlvamaal”

Reede, 16. juuni

9.00 Buss Tartus Vanemuise 46 ees. Osalejate pealevõtt bussi- ning rongijaamast ja Lõunakeskuse juurest, kuhu saab jätta auto.
10.00 Ringsõit – Aardla polder ja Kurepalu kalapääs – Lootvina külamaja. Kohvilaud. – Leevi paisjärved – Karilatsi kalamajand ja kalapääs – Kiidjärve vesiveski ja paisu ase – Mooste mõisakompleks – Rasina külakeskus – Peramaa puhkekeskus
19.00 Majutus Peramaa puhkekeskuses ja õhtusöök
21.00 Saun ja vestlus veemajanduse aktuaalsetel teemadel

Laupäev, 17. juuni

9.00 Hommikusöök
10.00 Eesti Veeühingu üldkoosolek Peramaa puhkekeskuses (Vt. eraldi päevakava)
12.30 Ringsõit jätkub: Järvselja – Ahunapalu – Laaksaare – Mehikoorma – Võnnu – Luunja
Ca 15.30 Saabumine Tartusse ja kojusõit

Osavõtutasu 30 eurot. Sisaldab: toitlustamine reede pealelõunast kuni laupäeva lõunani (neli söögikorda), majutus, saun, meeldiv seltskond. Osavõtutasu saab maksta sularahas kohapeal.
Neil Veeühingu liikmetel, kes ei osale, palume saata üldkoosoleku esindamise volitus.

Registreerimine telef. 5537701 või Maret.Merisaar@taltech.ee. Kuna bussis ja majutskohas on kokku 23 kohta, siis esialgu saab registreerida ühe külalise.

MTÜ Eesti Veeühing üldkoosolek toimub laupäeval, 17. juunil k.a. algusega kell 10.00 Peramaa puhkekeskuses.
ÜLDKOOSOLEKU PÄEVAKORD

10.00 Koosolekule registreerimine

10.10 Üldkoosolek

Koosoleku juhataja ja protokollija valimine
Juhatuse tegevusaruanne 2022. aasta kohta
Revisjonikomisjoni aruanne 2022. a. kohta
Muudatused liikmeskonnas
Esimehe, aseesimehe, juhatuse ja revisjonikomisjoni valimine
Arutelu ühingu edasiste tegevussuundade teemal
aasta tööplaan
Algatatud küsimused

12.30 Koosoleku lõpetamine, kohv ja pirukas

Kui Teil pole võimalik koosolekul osaleda, siis palun volitage kedagi Veeühingu liikmete hulgast enda asemel koosolekul esindama ja hääletama.
EESTI VEEÜHINGU AASTAKOOSOLEK 17.06.2023.a PERAMAAL
PROTOKOLL
Koht: Peramaa puhkemaja Põlva vald
Algus kl 10.00
Lõpp kl 12.00
Osavõtjate registreerimisleht lisatud. Koosolekul osales 15 veeühingu liiget ja esitatud oli 3 kirjalikku volitust. Koosolek oli otsustusvõimeline, kuna oli esindatud üle 25% liikmetest.
PÄEVAKORD:

Koosoleku juhataja ja protokollija valimine
Päevakorra tutvustamine ja kinnitamine
Eesti Veeühingu juhatuse tegevusaruanne 2022.a. tegevuste kohta
Revisjonikomisjoni ettekanne ja 2022.a. majandusaruande kinnitamine
Muudatused liikmeskonnas.
Veeühingu juhatuse ja revisjonikomisjoni valimine
Arutelu tegevussuundade teemal ja 2023 a tegevuskava
Muud jooksvad küsimused

Koosoleku juhataja ja protokollija valimine
OTSUS1: Koosoleku juhatajaks valitakse Arvo Järvet
Poolt 18, Vastu 0, Erapooltuid 0
OTSUS 2: Koosoleku protokollijaks valitakse Maret Merisaar
Poolt 18, V 0, E 0
Päevaorra tutvustamine ja kinnitamine
Arvo Järvet tutvustab päevakorda. Koosoleku päevakord võetakse teadmiseks.
OTSUS 3: Kinnitada välja kuulutatud päevakord.
Poolt 18, V 0, E 0
Eesti Veeühingu juhatuse tegevusaruanne
Maret Merisaar tutvustas 2022. aasta tegevusi. Valminud on roll-up poster fotodega veeühingu erinevatest tegevustest, mida on juba näidatud Puhta ÖLäänemere Ühenduse aastakoosolekul Rostockis 12-14. Juunil ja mida saab kasutada ka edaspidi. Slaidide asemel vaatasime sel aatakoosolekul posterit.

2022.aasta esimene pool oli veel koroonapiirangute all ja nii toimus veeühingu aastakoosolek alles augustis osana Ruhnu saare külastusest.

jaanuaril esitas Arvo Järvet Eesti Veeühingu nimel seisukoha Hellenurme paisule kalapääsu rajamise kohta.

7.-8. aprillil toimus Global Water Partnership nõukoja koosolek Bratislavas, kuid Eesti Veeühing võttis sellest osa zoomi teel. Alanud Ukraina sõja tõttu ei olnud kuigi meeldiv lennukiga reisimist ette võtta.
GWP raames on moodustatud töörühm, mis tegeleb kohtpuhastite ja loodslähedaste reoveepuhstusmeetodite alase info koondamisega. 2021. aasta detsembris kirjutatud selleteemaline ühisprojekt ei saanud Saksamaa Keskkonnaministeeriumi fondi EUKI heakskiitu. Oli palutud lisada midagi reovee taaskasutusest ja taotlus uuesti sisse anda. Arutasime, kuidas taotlust täiendada ning reovee taaskasutuse teemablokk jäi Eesti Veeühingule. Saime uue taotluse jaoks koostöönõusolekud Eesti Vee-Ettevõtete Liidult (tulemuste levitamine) ja As Strantum ilt Harku vallast (katsed -puhastatud reovee kasutamine haljasalade ja hekkide kastmiseks). 22. juunil 2023 peaksime saama vastuse, kas täiendatud projektitaotlus on heaks kiidetud ja seejärel juba täpsemalt tegevused plaanima ning eelarve paika panema järgmiseks 3 aastaks. EVÜ planeeritud teguvuskulud selles projektis on ca 45 000 eurot, omaosalus 10% on 4500 eurot.
Aprillis ei olnud veel liikumispiirangud lõppenud ning jõgede suurvee ajal (nagu tellijad soovisid) ei oleks saanud Puhta Läänemere Ühenduse üritust “River University vol 3” läbi viia. Küll aga toimusid selle korraldamise ja ettevalmistamise tegevused ( esinemis-ruumide, ja majutuse ja toitlustuse broneerimised, lepped lektoritega) juba alates 2021. aasta hilissügisest
2022.aasta suurim ettevõtmine oligi 11.-16 juulil toimunud Puhta Läänemere Ühenduse suveülikool nr 3 Eestis, mis oli pühendatud üleujutustega kohanemise teemale. 30 osavõtjat 11 riigist alustasid loengute kuulamisega Tallinna Tehnikaülikoolis ja õppisid veeproovide võtmist ning tulemuste analüüsimist Mustojal. 12. juunil sõideti läbi Matsalu Looduskaitseala keskuse, kus Aleksei Lotman näitas ohustatud konna (kõre) kasvatamist ja loodusesse laskmist ning tutvuti kohaliku katlamajaga, kus kütusena kasutatakse lammialadelt niidetud heina. Pärnu Loodusmajas tutvuti koolidele suunatud veepuhastuspraktikumiga ning räägiti Pärnu kohanemisega merevee tõusudeks. Jõuti ka meres supelda. Viljandi oli näiteks linnast, kus üleujutusohtu ei ole, kuna valingveed saavad koguneda järve. Kultuurikolledzdis kuulati 13. juulil Mait Sepa ettekannet üleujutustest Eestis aga ka mitmeid väliskülalisi. Toimus suplus järves. Arvo Järvet viis läbi ekskursiooni Viljandis ja veetornis. 14. juulil võttis suveülikooli kuulajad vastu Maaülikool (Toomas Tamm) ja Tartu Vesi AS (Toomas Kapp) pidas ettekande üleujutustest Tartus. Ene Indermitte rääkis joogivee kvalteedist. Arvo Järvet viis bussirahva Aardla poldrile ning Kurepalu kalapääsule. Pealelõunal toimus ekskursioon Tartu Loodusmajas, kus suveülikooli juhtimise võttis üle Veeühingu juhatuse liige Jana Põldnurk. 15. juulil toimusid loengud Soomaa külastuskeskuses, supeldi Halliste jões ning soolaugastes, saadi ka valingvihmas matkata ning kanuuga sõita. Õhtul jõuti tagasi TTÜ Academic Hostelisse riideid kuivatama.
Kokku osales suveülikoolis ca 30 lektorit nii Eestist kui välismaalt, Veeühingu liikmete kokkupuude suveülikooli rahvaga piirdus ainult loengu pidamise hetkedega. Ene Indermitte tegi kaasa esimesed 4 päeva ja oli suveülikooli osaliste “kantseldamisel” väga suureks toeks. Tänud veelkord kõigile EVÜ liikmetele, kes selle ürituse kordaminekule kaasa aitasid. Kõik loenguslaidid, salvestused ja fotod on leitavad lingilt https://www.ccb.se/event/2022-river-university
(2023.a. River University vol. 4 toimub Saksamaal, Oder-i jõe deltas ja on pühendatud selle jõe rahvusvahelisele veemajanduskavale).
12.-14. augustil toimus väljasõidu seminar Ruhnu saarele, kus nägime 2010. aastal saadud eurotoetusega rajatud uut pumbajaama ning tsentraalset reoveepuhastit. Vaid 2 majapidamist pole selle puhastiga liitunud, neist üks oli meie majutaja Kaarel Lauk Buldersi talust, kelle köögi akna all on kiirtekujuline kohtpuhasti. Rahvamajas toimus nii aastakoosolek kui ka Sven Otsmaa peetud sissejuhatav loeng Ruhnu saarel asuvast puurkaevust, kust võetakse soolast ravivett. Ruhnu saare külastus tekitas ühingule miinuse, kuna osavõtutasu 50 eurot ei katnud ära tegelikke kulusid ühe inimese kohta (Turismibüroo hind nädalavahtuse paketile koos majutuse ja laevapiletitga on 157 eurot). GWP toetus 2000 eurot ei katnud kõigi osaliste 100 euro suurust soodustust. Samuti tuli üllstusena Buldersi talu esialgse hinnapakkumise (2800 eurot) ja lõpparve (3200 eurot) vahe 400 eurot. Tuule Liinid AS ei olnud nõus tagastama piletite ettemaksu nende eest, kes kohale ei tulnud.
Maret Merisaar on kirjutanud paar teksti Puhta Läänemere Ühenduse aruannetesse, mille tasu on laekunud või laekumas Eesti Veeühingu kontole, kuid sellega Ruhnus tekkinud miinust veel täielikult katta pole õnnestunud.

detsembril toimus talveseminar rongiga ligipääsetavasse kohta, milleks oli Sven Otsmaa ettepanekul Kivõli Keemiatööstus OÜ. Sealse piirkonna põhjaveekogum nr 7 on tuntavalt reostunud fenoolidega. Põhjavee seisundist rääkis seminaril Keskkonnaministeeriumi nõunik Kersti Türk ja Erra ning Purtse jõe põhja puhastamisest õlisetetest rääkis projektijuht Raimo Jaaksoo.

Pikem artikkel koos fotodega on GWP kodulehel: https://www.gwp.org/en/GWP-CEE/WE-ACT/news/2023/the-story-and-fate-of-estonian-oil-shale-plant/?fbclid=IwAR3ve6LLotmE9iF1T8EE3kzVDN4r4OF3Toq5kmzOOJ_JpdCryHrAoVJUjiI#.Y-TZqbQGWKY.facebooks
Tegevusaruanne 2022 võeti teadmiseks.
Revisjonikomisjoni ettekanne ja 2022.a. majandusaruande kinnitamine
Revisjonikomisjoni aruanne on lisatud protokolli lisana. Revisjonikomisjoni liige Toivo Tähtjärv tänas Arvo Järvetit, kes oli materjalid ette valmistanud, panga väljavõtted läbi vaadanud ja arved üle kontrollinud. Võrreldes 2022. aasta algusega vähenes aasta lõpuks Veeühingu kontol olev summa 456 euro võrra .
Revisjonikomisjon tegi ettepaneku, et edaspidi väljast sisse ostetud ürituste puhul tuleb veeühingule eelarves planeerida 10% üldkulu.
OTSUS 4: Välistoetusega projektide eelarvesse tuleb planeerida vähemalt 10% üldkulu, mis jääb veeühingule administreerimiskulude katteks.
Poolt 18 , Vastu 0, Erapooletuid 0
OTSUS 5: Kinnitada 2022. aasta majandusaruanne ja revisjonikomisjoni aruanne.
Poolt 17, Vastu 0, Erapooletuid 1.
Muudatused liikmeskonnas.
LIikmemaksude tabeli kohaselt on alates 2020. aastast palju võlgnevusi, kuna veebruarikuised aastakoosolekud ei saanud enam pidada ja tavaliselt tegeletakse liikmemaksu tasumisega seoses läheneva üldkoosolekuga. Ene Indermitte’t volitati liikmemaksude meeldetuletamisega tegelema. Kui listi saadetud ülevaatetabeli peale paari nädal jooksul laekumist ei järgne, siis võetakse asjaosalistega ühendust ja soovi korral arvatakse ühingust välja. Pandeemia aeg on tekitanud palju segadust ja ühingu tegevusele uue hoo andmine võib võtta veidi aega.
OTSUS 6: Arvata EVÜ liikmeskonnast surma tõttu välja Peeter Ennet.
Veeühingu esimehe, aseesimehe ja juhatuse liikmete valimised
Arvo Järveti juhatusel otsustati kõigepealt juhatuse suurus, seejärel valiti esimees ja aseesimees ning võimalik arv juhatuse liikmeid. Maret Merisaar pakkus välja, et kõigepealt valitakse juhatus, kes seejärel omavahel jagab rollid, kuid peale jäi Arvo Järveti valimisskeem.
Põhikrja kohaselt on EVÜ juhatuses 5 kuni 7 liiget. Hääletusele läks ainult üks ettepanek: 5 liiget.
OTSUS 7. Eesti Veeühingu uue juhatuse suurus on 5 liiget.
Kõigi arvates on Veeühingu esimehe kohale sobivaim kandidaat Arvo Järvet, kes aga ise on end taandanud algul aseesimeheks ja nüüd juhatuse liikmeks ning tagasiteed sellel redelil ei soovi. Juhatuse esimehe osas oli peetud läbirääkimisi Jana Põldnurk iga, kes algul oli isegi veidi huvitatud aga 16. juunil telefoni teel loobus, kuna uute ametiülesannete tõttu võib tekkida huvide konflikt. Maret Merisaar, kes on olnud juba 4 aastat juhatuse eesotsas, plaanis tagasi astuda, kuid kuna kõik järjest keeldusid, siis jäi üles ainukese kandidaadina.
OTSUS 8: Juhatuse esinaisena jätkab Maret Merisaar
Poolt 17, vastu 0, erapooletuid 1
Juhatuse aseesimehena oli nõus jätkama Sven Otsmaa.
OTSUS 9: EVÜ juhatuse ase-esimees on Sven Otsmaa.
Poolt 18, vastu 0, erapooletuid 0
Juhatuse liikmeteks olid nõus kandideerima Jana Põldnurk, Ene Indermitte, Arvo Järvet ja Ando Laanesoo, kes oma nime palus siiski taas nimekirjast maha tõmmata. Haapsalus on ta nõus ürituskorralduses aitama ka juhatuses olemata.
OTSUS 10. Juhatuse liikmetena jätkavad Ene Indermitte, Jana Põldnurk ja Arvo Järvet.
Poolt 18, vastu 0, erapooletuid 0
Arvo Järveti sõnul oli revisjonikomisjon nõus jätkama samas koosseisus ja selle liikmeid ümber ei valitud.
Arutelu edaspidiste tegevussuundade teemal ja 2023 a tegevuskava

a. kõige olulisem tähtpäev on Prof Harald Velneri 100. sünniaastapäev 15. detsembril, mida Eesti Veeühing soovib tähistada koostöös Tallinna Tehnikaülikooliga. Arvo Järvet lubas kirjutada eluloolise artikli ajakirja “Eesti Loodus” ja prof Astrid Saava plaanib artiklit veemajanduse korraldusest ajal, kui ta ise oma tööteed alustas. Harald Velneri lapselaps on juba pöördunud TTÜ rektoraati Helen Sooväli-Seppingu poole sooviga vanaisa juubelit TTÜ egiidi all ähistada. Helen Sooväli-Sepping on omakorda ühendust võtnud TTÜ vee- ja keskkonnatehnika uurimisrühma professor Arvo Iitaliga. Kui piduliku konverentsi ettekannete kava on enam vähem paigas, anname sellest TTÜ rektoraadile märku. TTÜ poolt saame kasutada sobivat konverentsiruumi ja muid teenuseid. Lähim reede prof. Harald Velneri juubelile on 15. detsember, kuid kuupäeva paneme paika hiljem.

Septembri alguses on plaanis korrata seminari “Mida teha Tagalahega?”; mille teemadega saime põhjalikult kurssi 2020. aasta 29. veebruaril Haapsalus, Fra Mares, (12 päeva enne pandeemia lock-downi kehtestamist). Seekord käsitleme Tagalahe teemat ehk veidi lühemalt, plaan on kuulata ära Neeme Suur, kes oli vahepeal keskkonnaministeeriumis Euroopa merekaitsetoetuste jagamise juures ametis ja kellelt on kõige sobilikum uurida, kas ja mida Haapsalu ees- ja tagalahega on plaanis ette võtta. Teise teemana kutsume kõnelema Keskkonnaministeeriumi spetsialisti Margus Korsjukovi, kes tutvustab Säästva Arengu 6. milleniumieesmärgi “VESI” täitmise aruannet. Aruanne peab valmima 1. oktoobriks ja kaasates valdkondlikke huvirühmasid. Margus Korsjukov on Sven Otmaaga rääkinud ja heal meelel valmis Veeühinguga sel teemal suhtlema.

Kuna 2023. aastal saab Eesti Veeühing 30. aastaseks siis seda tuleb tähistada nii koos Harald Velneri 100. sünniaastapävaga kui ka aastalõpus jõuluseminaril. Et pidada kinni traditsioonist sõita jõuluseminarile rongiga, valiti asukohaks Kehra (kas rongijaam või Anija mõis).

2024 a. suvepäevad toimuvad jälle saarel ja Ruhnus sai otsustatud Prangli saare kasuks.

OTSUS 11: Kinnitada 2023. aasta tegevuskava
Poolt 18, Vastu 0, Erapooletuid 0

Muud jooksvad küsimused
Veeühingu koduleht kasutab WordPress programmi ja selle uuendamine (näiteks fotode lisamine teksti juurde) vajab vastavaid oskusi. Sven Otsmaa võtab kodulehe uuendamise enda ülesandeks.
Arvo Järvetile tuleb 2023. aasta suveringsõidu korraldamise ja läbi viimise eest tasuda minimaalselt 20 töötunni ulatuses.

Koosoleku juhataja Arvo Järvet /digiallkiri/
Koosoleku protokollija Maret Merisaar / digiallkiri/

Sügisseminar 2023 Haapsalus
2023-09-23 11:45 - 17:00 | Fra Mare
Veekeskkonna hoid- ja -kaitse
Laupäev, 23. september, Haapsalu, Fra Mare hotell

Seminari päevakava
11.45 – 12.15 Saabumine. Tervituskohv
12.15 – 12.25 Sissejuhatus. Maret Merisaar / Sven Otsmaa
12.25 – 13.00 Haapsalu lahe rannikuveekogumi seisund ja võimalused selle parandamiseks Annika Mikomägi, EV Keskkonnaministeeriumi Veeosakonna peaspetsialist
13.00 – 13.50 Coli-indeksi needus Eesti hüdrosfääris. Kai Künnis-Beres, Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalameti Haljastus- ja Keskkonnaosakond.
13.50 – 14.15 Säästva arengu milleeniumieesmärgi nr 6 “Vesi” alane kolmas riiklik aruanne ÜRO le Margus Korsjukov, EV Keskkonnaministeeriumi Veeosakond, Maret Merisaar, GWP Estonia.
M Korsjovi tagasiside 25. 09. 2023.a.
14.15 – 15.00 Lõuna
15.00 – 15.30 Kuivendussüsteemid veeseaduse taustal versus põllumeeste ootused . Madis Messimas, Hoiame Loodust MTÜ.
15.30 – 16.05 Põhjavee kvaliteedi halvenemine seoses raba- ja soomassiivide mõju ja intensiivse põhjaveevõtuga Rapla näitel, Sven Otsmaa, OÜ Keskkonnalahendused.
16.05-16.45 Pääsküla raba taastamine. Plaanid ja eesmärgid. Jüri-Ott Salm, Eestimaa Looduse Fond, Sven Otsmaa, OÜ Keskkonnalahendused.
16.45-17.00 Arutelu. Seminari lõpetamine
Sobivad bussid Tallinnast Haapsallu (väljumisaeg – saabumisaeg) 9.00 – 10.35; 10.00 – 11.40
Haapsalust Tallinna 16.15 – 18.00
Registreerimine telef. 5537701 või Maret.Merisaar@taltech.ee.

Veemajanduse ajaloo konverents "H.A.Velner 100"
2023-12-15 11:00 | TTÜ aud SOC-209, Tallinn, Akadeemia tee 3
60 AASTAT VEEMAJANDUST EESTIS

Eesti kaasaegse veekaitse rajaja Harald-Adam Velneri 100. sünniaastapäeva ja Eesti Veeühingu 30. aastapäeva tähistame reedel, 15. detsembril Tallinna tehnikaülikoolis auditooriumis SOC 209 (Akadeemia tee 3, II korrus) veemajanduse ajaloo konverentsiga.

10.45–11.15 Tervituskohv ja registreerimine
11.15 Avasõnad, TTÜ rektoraat
11.25 Harald Velneri elu ja tegevus Arvo Järvet, MTÜ Eesti Veeühing.
11.55 Harald Velner – Eesti veekaitse rajaja Astrid Saava, TÜ peremeditsiini ja rahvatervishoiu instituut
12.25 Tervikveemajanduse idee elluviimisest tänapäeval Reeda Iismaa, Kliimaministeeriumi veeosakond
12.50 Reoveepuhastuse tehnoloogiline areng Aare Kuusik, MTÜ Eesti Veeühing

13.15-14.00 Vaheaeg ja kohvipaus

14.00 Prof Velneri tööde jätkamine TTÜs Arvo Iital, TTÜ vee ja keskkonnatehnika uurimisrühm
14.30 Uuemaid uurimissuundi TTÜs (Sademeveekorraldus, looduslähedased lahendused). Ivar Annus, TTÜ konstruktsiooni- ja vedelikumehhaanika uurimisrühm
15.00 30 aastat Veeühingut Arvo Järvet MTÜ Eesti Veeühing
15.15. Pilte EVÜ üritustest viimastel aastatel. Maret Merisaar. MTÜ Eesti Veeühing
15.30 Raamatu „Veekaitse algusaastad Eestis. Astrid Saava meenutused“ esitlus

16.00-18.00 Konverentsi pidulik lõpetamine TTÜ raamatukogu kohvikus
Sõnavõtud
Prof Astrid Saava jagab autogramme raamatusse.

Osavõtjate registreerimine kuni 12. detsembrini:
Maret.Merisaar@taltech.ee
Telef. 620 2500 ja 5537701

Talveseminar 2023 Viljandimaal
2023-12-29 11:00 - 16:00 | Viljandimaa, Paistu rahvamaja, Paistu vald, Eesti
Teenekaid teadlasi ja majandustegelasi Paistu kihelkonnast
29. detsembril 2024.a. Paistu rahvamajas

Ettekanded:
Arvo Järvet
Jaan-Adam Looveer
Jaak Jaaku

2024 Rahvusvaheline veepäev "Veerahu"
2024-03-22 09:30 - 16:00 | Spaa-hotell MERI, Pargi 16, Kuressaare, Saare maakond, 93810
Rahvusvahelise veepäeva konverentsi „Veerahu“
korraldab EESTI VEE-ETTEVÕTETE LIIT
Aeg: 22 märts 2024
OTSEÜLEKANDE LINK:
https://www.youtube.com/watch?v=winWKtUbZ4g
Toimumiskoht: MERI SPA Hotell, Kuressaare
Veepäeva moderaator: Kristo Elias
PÄEVAKAVA

9:30 – 10:00
Kogunemine

10:00 – 10:10
Tervitussõnad lausuvad EVEL-i tegevjuht Raili Kärmas ja Saaremaa vallavanem Mikk Tuisk

10:10 – 10:40
Põhjavesi vajab kaitset Eesti Geoloogiateenistuse vanemgeoloog Madis Osjamets

10:40 – 10:50
Arutelu, küsimused-vastused

10:50 – 11:20
Coli-laadsed ja kolibakterid: müüdid ja tegelikkus Tartu Ülikooli mikroobiökoloogia professor Reet Mändar

11:20 – 11:30
Arutelu ja küsimused-vastused

11:30 – 12:00
Kohvipaus

12:00 – 12:20
Mis saab veest ja veeteenustest hädaolukorras? TalTechi kaasprofessor tenuuris Ivar Annus

12:20 – 12:30
Arutelu ja küsimused-vastused

12:30 – 12:50
Kuressaare veekriisi õppetunnid Saaremaa abivallavanem Liis Lepik

12:50 – 13:00
Arutelu, küsimused-vastused

13:00 – 14:00
Lõunapaus

14:00 – 14:20
Vee-ettevõtete väljakutsed 21.sajandi keskel AS Tallinna Vesi tegevjuht Aleksandr Timofejev

14:20 – 14:30
Arutelu, küsimused-vastused

14:30 – 14:50
Veeteenuse reform 2025+ Kliimaministeeriumi asekantsler Kaupo Läänerand

14:50 – 15:00
Arutelu, küsimused-vastused

15:00 – 16:00
Veeteenuse-teemaline paneeldiskussioon „Veereformi tähendusest, kriisidest ja tulevikust“ Saaremaa vallavanem Mikk Tuisk, Kliimaministeeriumi asekantsler Kaupo Läänerand, EVEL-i juhatuse esimees Andres Aruhein, ning Konkurentsiameti peadirektor Evelin Pärn-Lee

2024 suvepäevad ja aastakoosolek Prangli saarel
2024-06-28 09:00 - 2024-06-29 17:30 | Praaga puhkemaja, Prangli saar, lääneotsa küla, Viimsi vald, Harju maakond, 19086, Eesti
Prangli (saksa Wrangelsholm, rootsi Wrangö) on saar Põhja-Eestis Soome lahes. Saar kuulub halduslikult Harju maakonna Viimsi valla koosseisu. Prangli on ainus Põhja-Eesti saar, mis on olnud püsiasustusega alates 13. sajandist. Rahvastikuregistri andmetel elab saarel 75 elanikku (2017.a. andmetel 169 elanikku) . Saare pindala on 6,62 km²[1] ja see on sellega suuruselt 13. saar Eestis. Pranglil asub tänapäeval kolm küla: Kelnase, Idaotsa ja Lääneotsa. Saarel asub Prangli kirik. Seal tegutsevad ka Prangli Põhikool, kauplus, arstipunkt, postiasutus, Prangli rahvamaja, Prangli raamatukogu, restoran ja Pranglisaarte Muuseum. Mandriga toimub ühendus läbi Kelnase sadama.

Pranglit on esimest korda mainitud 1387. aastal (Rango). Hilisemates allikates on saare kohta kasutatud nimekujusid Wrangelsholm, Wrano ja Wrango. 1525 on saart nimetatud Rangelisare, 1732 Pranglesaar. Saare nimi võib tuletuda germaani sõnatüvest “wranga” (‘pöörama, väänama, keerutama’). Teise versiooni järgi võib saare nimi tuletuda soome keele sõnadest “ranko” või “ranka” (‘pikk halg’, ‘puutüvi’).[3]

Reede, 28.juuni
08.30 Palume olla Leppneeme sadamas
Kaks võimalust ühistranspordiga:

Buss nr 114 (väljub kl 7.25 Balti jaamast post nr 6 juurest) peatub kesklinnas, Narva maanteel Pronksi peatuses kl 34. Kl 8.00 jõuab peatusesse Kalatööstus. Seal tuleb oodata 5 minutit ja edasi saab bussiga nr V5 läbi Kelvingi otse Leppneeme sadamasse kl 8.20ks,

Lasnamäe poolt saab tulla bussiga nr 49, mis peatub näiteks Kotka kaupluse juures kl 7.25 ja jõuab Viimsi keskusesse kl 8.04. Sealt saab edasi bussiga nr V2, mis jõuab Leppneeme lasteaja juurde kl 8.17 ja kust tuleb Leppneeme sadamani veel 500 m jalutada..

09.00 “Wrangö” väljub sadamast
Ca 10.00 Saabumine Kelnase sadamasse Prangli saarel. Transport Praaga turismitallu. Majutus.
Praaga talu asub Kelnase sadamast 20 min jalutuskäigu kaugusel. Perenaise Tiina sõnul on läheduses mitmeid suvekioske, kust soovi korral kergemat kehakinnitust osta.
11.00 Seminar Prangli koolimajas (ca 10 min jalutuskäigu kaugusel Praaga talust)
Seminari kavas:

Sven Otsmaa, Keskkonnalahendused : “Veevärk Prangli saarel”. Võimalusel kohalike elanike kommentaarid.
Mari Sepp, Kliimaministeeriumi veeosakonna projektijuht: “Ülevaade 2019.a. kuni a. toimuvast LIFE CleanEST projektist Ida-Viru alamvesikonnas ja uuest (2025-2033) LIFE SIP WetEST projektist Lääne-Eesti vesikonnas”. Arutelu: Kuidas veeühing saab WetEST projektis osaleda?
Jana Põldnurk, Keskkonnaagentuuri hüdroloogiaosakonna juhataja: “Millest rääkisime 11. ja 12. juunil Soomaal?”

13.00 Lõuna Prangli rahvamajas
14.00 Jalutuskäigud saarel, ilusa ilma korral suplus meres.
18.00 Õhtusöök Praaga talus. Pangli saare ajaloost on lubanud jutustada Tõnu Viik
19.00 Ringsõit veoautokastis (tervele grupile) saare vaatamisväärsustega tutvuma. Giid räägib ka saare veemajandusest.
21.00 Saun ja vestlus veemajanduse aktuaalsetel teemadel.

Laupäev, 29. juuni

9.00 Hommikusöök. Pakime reisikotid ja paneme sõidukissse, millega need hiljem sadamasse tuuakse..
10.00 Eesti Veeühingu aastakoosolek Praaga turismitalu suveköögis (vt päevakava kutse lõpus)
12.00 Vaba aeg iseseisvateks jalutuskäikudeks ning suplemiseks.
13.00 Lõunasöök Prangli rahvamajas.
16.00 Palutakse olla Kelnase sadamas. Reisikotid tuuakse talust otse sadamasse.
16.30 “Wrangö” väljub Leppneeme sadama suunas.
17.30 Saabumine mandrile ning kojusõit
Leppneeme sadamast saab loodetavati linna poole kakelei autoga, kuid sealt läheb ka rida busse. Kl 17.40 (V 5) 17.53 ( V2)

Osavõtutasu: 70 eurot veeühingu liikmetele ja 80 eurot külalistele. Sisaldab: Edasi-tagasi laevapilet, toitlustamine reede õhtust kuni laupäeva lõpulõunani (neli söögikorda), majutus 1 öö, ringsõit saarel. Osavõtutasu palun maksta ülekandega (SEB pank [REDACTED]).

**********

MTÜ Eesti Veeühing üldkoosolek toimub laupäeval, 29. juunil k.a. algusega kell 10.00 Prangli saarel, Praaga turismitalu suveköögis.

ÜLDKOOSOLEKU PÄEVAKORD

10.00 Koosolekule registreerimine

10.10 Üldkoosolek

Koosoleku juhataja ja protokollija valimine
Juhatuse tegevusaruanne 2023. aasta kohta
Revisjonikomisjoni aruanne 2023. a. kohta
Muudatused liikmeskonnas
Juhatuse ja revisjonikomisjoni volitused kehtivad 2025.a. detsembri lõpuni.
Arutelu ühingu edasiste tegevussuundade teemal
2024 aasta tööplaan
Algatatud küsimused

11.30 Koosoleku lõpetamine

Neil Veeühingu liikmetel, kes ei osale, palume saata üldkoosoleku esindamise volitus, kohalesõitjate nimekiri on kutse lisas. Koosolek on otsustusvõimeline, kui esindatud on 25% liikmetest.

Sajandi hüdromeetriajaamas Oorel
2024-09-23 12:00 - 16:30 | Oore hüdromeetriajaam, Pärnu maakond, Estonia
Keskkonnaagentuuri Oore ja Vasknarva hüdromeetriajaamad pälvisid käesoleva aasta suvel Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni (WMO) sajandi jaama tunnustuse. Väärika aunimetuse taga on väga pikaajalised katkematud mõõtmised ja vaatlused, mis annavad aimu sajandi jooksul toimunud muutustest Eesti kliimas ja jõgede veerežiimis.
Jõgede seire tähtsust Eestis mõistsime juba sajand tagasi. Vesi on elu alus, kuid ka asendamatu ressurss põllumajanduses, tööstuses ja energeetikas. Seireandmed kinnitavad kliimamuutuse mõju meie veeressursile ja selle aastaringsele jaotusele. Põud ja üleujutused on käsikäes muutunud argisteks üllatusteks. Liigvesi ja veenappus dikteerivad meie poeskäike ja muru kastmist.
Igal aastal septembri neljandal pühapäeval (sel aastal 22.09) tähistatakse maailma jõgede päeva, et esile tuua jõgede mitmekülgseid väärtusi, edendada avalikkuse teadlikkust ja julgustada jõgede kestlikku majandamist üle maailma.
Keskkonnaagentuur tähistab maailma jõgede päeva ühendades see WMO väärika autasu kinnitamisega Oore hüdromeetriajaamale 23. septembril kell 12:00-14:00. Kutsume teid osa saama vabaõhuseminarist, pakume kringlit ja võimalust proovida kätt Pärnu jõe veetaseme ja vooluhulga mõõtmisel.
Osavõtt on tasuta ja kutset võib jagada, kuid sündmuse paremaks korraldamiseks palume eelnevalt registreeruda SIIN hiljemalt 19.09.
Kohtumispaik Oore hüdromeetriajaamas: https://maps.app.goo.gl/MQsXAQiVj4ktcMbG7. Autod tuleb jätta tee äärde, jaamani liigume jalgsi.
Lisainfo jaama kohta leiab siit: Oore hüdromeetriajaam |Keskkonnaagentuur | ILM (ilmateenistus.ee)
PÄEVAKAVA 23. september 2024
12.00 – 12.10 Tervitussõnad Taimar Ala, Keskkonnaagentuuri direktor
12.10 – 12.20 Mida räägivad meile seireandmed? Jana Põldnurk, Keskkonnaagentuuri hüdroloogia osakonna juhataja
12.20 – 12.40 Oore jaama ajaloost, Arvo Järvet, maa- ja veeteadlane
12.40 – 12.55 Mõõtmised ja vaatlused Oore jaamas, Kalev Kiisk, endise vaatleja poeg
12.55 – 13.00 Sajandi jaama sildi kinnitamine
13.00 – 13.30 Kohvipaus ja vestlusring
13.30 – 14.00 Vooluhulga mõõtmine Pärnu jõel
Lisainfo: Jana Põldnurk, jana.poldnurk@envir.ee, 56995304
Videoklippi üritusest saab vaadata lingil jupiter.err.ee/1609451848/aktuaane_kaamera_ilm 24. kuni 26 minutil

2024 Veekonverents "Vesi annab hoogu"
2024-10-12 10:00 - 17:00 | Öpiku Maja, Supernoova saal, Valukoja 8, Tallinn, Estonia
VEEKONVERENTS „VESI ANNAB HOOGU“
Eesti Veeühingu liikmed olid kutsutud Tiina Rossi korraldatud veekonverentsile
Aeg: Laupäev, 12. oktoober 2024
Koht: Õpiku Maja, Supernoova saal , Valukoja 8, Tallinn (Lähim ühistranspordipeatus: „Lõõtsa“)
Lisainfo ja registreerumine (pilet 29 eurot) https://paremvesiparemelu.ee/konverents/
Kaasa oma joogivee proov!

Kell 10 – Kogunemine ja vaba suhtlus
Eesti Veekonverentsi “Vesi annab hoogu!” avamine
Kell 11.15: Maret Merisaar
Tervitussõnad ja ettekanne: Vesi Eestis: inimesed kes teavad ja tõesti hoolivad. Joogivee kvaliteet ja sellealased uurimustööd. Mida võib leiduda joogivees?
Maret Merisaar on teaduste kandidaat/PhD (veekaitse põllumajanduses), Tartu Ülikool, bioloogia-geograafia teaduskond, dipl. bioloog ja bioloogia-keemia õpetaja, TTÜ Vee ja keskkonnatehnika uurimisrühm, Eesti Veeühing.
Kell 11.50: Kai Künnis-Beres
Ettekanne: Mis üllatusi pakub vesi läbi mikroskoobi. Merebioloogiast kraaniveeni.
Kai Künnis-Beres on vee mikrobioloog (viimane lõpetaja sel alal Eestis, doktorikraad, Tallinna Ülikool). Tallinna Keskkonna ja Kommunaalameti keskkonnahoiu ja -korralduse juhtivspetsialist.
Paus 20 min. Sotsialiseerumine.
Kell 12.40: Helen Lasn
Ettekanne: Vee osatähtsust ei saa üle hinnata. Inimkeha ja vesi – selle olulisus.

Vee roll kehas ja selle mõju üldisele tervisele. Näited.

Helen Lasn on perearst, neuroteaduste doktor (PhD), World Council for Health juhatuse liige (wchestonia.ee) ja MTÜ Ühinenud Meedikud ja Teadlased juhatuse liige, joogatreener.
Kell 13.15: Jaanika Vikk
Paneeldiskussioon: Me teame, aga me ei räägi. Vee olulisus tervisele ja heaolule.

Ennetuspool on oluline, aga kui tõhus on vesi aktiivses ravis. Konkreetsed näited.
Vee tarbimise soovitused igapäevaelus.

Jaanika Vikk on ämmaemand, meditsiiniõde, lümfi- ja manuaalterapeut. Lõpetanud Tallinna Tervishoiukõrgkooli 2 korda, 1995 ja 2013.
14:00 Lõunapaus ja võrgustumine. Sisaldub söögipaketis ja äripaketis.
Kell 15.00: Rein Munter
Ettekanne: Vesi on veel salapärasem ja sügavam. Vee mõistatused.
Rein Munter on keemiainsener TTÜ/TalTech, külalisprofessor University of California, Irvine Oxford University ja Cambridge University stipendiaat, külalisõppejõud University of North-Carolina at Chapel Hill ja Mississippi State University. Tal Tech Energiatehnoloogia Instituut, emeriitprofessor.
Kell 15.40: Tiina Ross
Loeng: Kõige paremini hoitud saladused – vesi, kui elu allikas või siis …? Kangen vee olemus, mõju tervisele ja igapäevaelule.

Aluselise, antioksüdantse ja struktureeritud vee eelised ja Kangen vee eripärad.
Arvukalt katseid. Peseme toiduaineid ja mõõdame vett – ka Sinu joogivett!
Kangen vee võimalused tervisehädade leevendamisel ja ennetamisel.

Tiina Ross on TLÜ filosoofiamagister, vee teema aktivist, rahvusvaheline distribuutor Jaapani firmas Enagic, mis toodab juba 50 aastat Kangeni veefilter-ionisaatoreid.
Paus 15 min
Kell 16.40: Tagasisideminutid
Juhatab Rihti Merike Kuuse.On aeg avada kogemustelaegas. Kangen vee mõju minu elule.

Isiklikud jutuajamised ja kogemuste jagamine Kangen vee igapäevase kasutamise kohta.

Rihti Merike Kuuse on TLÜ Sotsiaalteaduste magister, õpetaja, koolitaja, energia terapeut, Endo-gymn treener ja reisijuht.
Kell 17.30: Päeva kokkuvõte
Üllatus päeva lõppu.
Lühike meeldetuletus vee pH ja redokspotentsiaali kohta

Aastavahetuse seminar Kehras 1 .01.2025
2025-01-10 11:00 - 17:00 | Kehra Raudteejaam/Muuseum, Jaama tn 7, Kehra, Harju maakond, Estonia
10. jaan. 2025

Kehra muuseumis Jaama tn.8 (Raudteejaamas)
10. jaanuar 2025.a.

Tegevuskava
10.45–11.00 Saabumine
11.15 Ettekanded
Anne Oruaas: Kehra ja Kehra muuseum
Arvo Järvet: Jägala jõe veemajandusest, eriti Linnamäe HEJ veekasutusest
Maret Merisaar: Jägala jõe veekogumite kaitsemeetmed Veemajanduskavas ja hoiuala kaitsekorralduskavas
Sven Otsmaa: Lühiülevaade Kehra linna puhastist
Olev Sokk: Ajalooline tagasivaade 2007.a. soovitustest HORIZON Tselluloosi a Paberi AS keskkonnaseisundi parandamiseks
Maret Merisaar ja Olev Sokk. KOTKASest leitud aruanne „2017.a meetmed H2S heite vähendamiseks HORIZON puhastist ja tootmisprotsessist“.
13.45 Tutvumine Kehraga. Juhendab Anne Oruaas.
15.30 Pidulik lõpetamine aastavahetuslõunaga kohvikus „Wagun“ (Jaamahoones)
Osavõtjate registreerimine kuni 9. jaanuar 2024:
Maret.Merisaar@taltech.ee või tel . 5537701
Kohalesõit rongiga:
Tallinn 10.06 – Kehra 10.47, Tartu 7.46 – Ülemiste 10.06, Ülemiste 10.14 – Kehra 10.47
Tagasisõit rongiga:
Kehra 17.08 – Tartu 19.31; Kehra 17.12 – Tallinn 17.52.
Kehra muuseum asub rongipeatuse juures, vanas jaamahoones.

2025.a VEEPÄEVA konverents Tartus
2025-03-21 00:00 - 23:59
Eesti Vee-Ettevõtete Liidu ja OÜ Miridon poolt AHHAA teaduskeskuses 21. märtsil 2025.a. korraldatud ülemaailmse veepäeva konverentsi teema oli „Vee tulevik kliimamuutuste ajastul“.
Konverentsil käsitleti kliimamuutuste mõju veeressurssidele ning sellega seotud väljakutseid ja võimalikke lahendusi. Päeva modereeris Kristo Elias.
Konverentsi ettekandeid saab järelvaadata veebis
Päeva lõpus toimus ekskursioon Maaülikooli spordihoone all asuvasse katseruumi, kus dushiruumidest pärinevat hallvett puhastatakse seadmega HYDROLOOP:
Mait Kriipsalu tutvustas Interregi programmist rahastatud akvapoonika katset.
Päevakava:
10:00–10:10 Tervitussõnad Raili Kärmas, EVELi tegevjuht ja Mihkel Klaassen, Miridon OÜ tegevjuht
10:10–10:40 Kliimamuutuste mõju sademetele Jana Põldnurk, Keskkonnaagentuuri kliimaosakonna juhataja
10:40–10:50 Arutelu, küsimused-vastused
10:50–11:20 Veeressursside muutumine kliimamuutuste ajastul Ottar Tamm, Eesti Maaülikooli hüdroinformaatika professor
11:20–11:30 Arutelu, küsimused-vastused
11:30–12:00 Eesti põhjavee varud ja liigse väljapumpamise korral tekkivad mured Andres Marandi, Eesti Geoloogiateenistuse hüdrogeoloogia ja keskkonnageoloogia osakonna juhataja
12:00–12:10 Arutelu, küsimused-vastused
12:10–13:10 Lõuna
13:10–13:40 Kohalike omavalitsuste väljakutsed sademevee teemade lahendamisel Egle Nõmmoja, Tartu Vallavalituse ehitus- ja planeerimisosakonna juhataja, vallaarhitekt ja Kadi Kukk, Tartu Vallavalitsuse majandusosakonna juhataja
13:40–13:50 Arutelu, küsimused-vastused
13:50–14:20 Kliimamuutuste mõjud vee-ettevõtetele Andres Aruhein, AS Emajõe Veevärk juhatuse liige
14:20–14:30 Arutelu, küsimused-vastused
14:30–15:00 Kohvipaus
15:00–15:30 Sademe- ja hallvee puhastamise ja kasutamise lahendused Mihkel Klaassen, Miridon OÜ tegevjuht
15:30–15:40 Arutelu, küsimused-vastused
15:40–16:30 Paneeldiskussioon: Vee tulevik kliimamuutuste ajastul Jana Põldnurk, Egle Nõmmoja, Andres Marandi, Andres Aruhein, Ottar Tamm
16:30–17:15 Ekskursioon EMÜ akvapoonika katseseadme juurde
Üritus oli tasuta. Sponsoriks oli OÜ Miridon.

Ülemaailmse veepäeva konverents 2025

2025 Põhjamaade hüdroloogiakonverents
2025-05-03 00:00 - 2025-05-05 00:00
Põhjamaade hüdroloogiakonverents (Nordic Hydrological Conference, NHC)
„Vesi ja kliimamuutused: Mõjud ning kohanemine“

kuni 5. maini 2025.a. Reykjavíkis, Islandil

Põhja- ja Baltimaade hüdroloogid teavitavad üksteist oma uuematest teadussaavutustest iga kahe aasta järel peetaval konverentsil, mille juhtivad teemad pakub välja võõrustav riik. Üritus toimub koostöös Põhjamaade Hüdroloogiaühinguga (Nordic Association for Hydrology, NHF https://www.nhf-hydrology.org/)
Lisaks teaduslikele ettekannetele on konverentsi päevakavas ka hüdroloogide suhteid tugevdavad seltskondlikumad üritused, mis on tugevdanud erialast koostööd ja kogukonna kujunemist.
17 aasta järel on järgmine hüdroloogiakonverents taas Islandil, täpsemalt Reykjaviki ülikoolis 3. kuni 5. maini 2025.a. Peateemaks on kliimamuutuste mõju veeringele ning veevarudele, kohanemine ja (üleujutus)riskide maandamine. Meie piirkonnas on suurenenud muutused sademete hulgas, temperatuuris, liustike sulamises.
Sellegi poolest on ka NHC2025 avatud muudele teemadele, et võimaldada osavõtjatel vahetada mõtteid kogu hüdroloogiavaldkonna mitmekesistes alateemades.
Korraldajatel on rõõm kutsuda teid Põhjamaade hüdroloogiakonverentsile „Vesi ja kliimamuutused: Mõjud ning kohanemine“, mis toimub 3. kuni 5. maini 2025.a. Reykjavíkis, Islandil. Huvi korral saab osaleda ka 6. mail toimuvatel väljasõitudel.
Oodatud on nii suulised kui stendiettekanded, nii peateemal kui kõigis muudes valdkondades, mis käsitlevad veeringet ja veemajandust. Konverentsil kohtuvad juhtivad eksperdid, teadlased ning praktikud, arutatkse keskkonna muutusi, kriitilisi väljakutseid ja uuenduslikke lahendusi veeressursside haldamisel kliimamuutuste tingimustes. Kauemaks jääjatel on võimalus tutvuda Islandi looduspärandiga.
Kuni 250 tähemärgist koosnevad ettekannete kokkuvõtted on oodatud novembrist 2024 kuni 1. märtsini 2025.a. ja need tuleb saata läbi konverentsi kodulehe www.nhc2025.is, kus on ka täpsemad juhised vormistamise kohta.
Konverentsile registreerumine avatakse 2024. aasta detsembris ja soodushinnaga osavõtutasu lõpeb 15. aprillil 2025.a.
Lõplik programm avalikustatakse 1. mail 2025.a.
Kontakt
Jórunn Harðardóttir (Ph.D)
Islandi meteoroloogiaameti teadusdirektor
Bústaðavegur 7-9
105 Reykjavík
Island
Telef. +354 522 6000
www.vedur.is

2025 suveseminar Põltsamaal
2025-06-13 12:30 - 2025-06-14 15:30 | Põltsamaa loss ja Carl Schmidti maja, Kesk 4,, Põltsamaa, Estonia
EESTI VEEÜHINGU SUVESEMINAR 2025

Reede, 13. juuni

Saabumine Põltsamaale oma transpordiga. Autod jäävad kesklinna (vaba parkimine)
12.30 Saabumiskohv Põltsamaa lossi Rokokoosaalis
13.00 Ettekanded:
Karro Külanurm, Põltsamaa vallavalitsus: Põltsamaa valla tutvustus. Linnaruumi projektid Põltsamaa jõe kallastel
Kersti Paas ja Ain Valu, Põltsamaa vallavalitsus: Vooluveekogu korrashoiust Põltsamaa jõel
Arvo Järvet, Eesti Veeühing: Põltsamaa piirkonna looduskasutus läbi aegade
Sven Otsmaa, Eesti Veeühing: Adavere-Põltsamaa nitraaditundliku ala ajaloost ja põhjavee kvaliteedist
15.00 Lõuna
15.30 Tutvumine Põltsamaa lossiga
16.30 Ekskursioon: Põltsamaa reoveepuhasti, Aleksandri kool Kaarlimõisas, Kamari vesiehitiste kompleks (paisud, kalapääs, hüdroelektrijaam, jmt)
19.00 Majutus Põltsamaal Carl Schmidti Majas ja õhtusöök
21.00 Ringkäik Põltsamaa kesklinnas

Laupäev, 14. juuni

8.30 Hommikusöök
9.30 Eesti Veeühingu üldkoosolek Carl Schmidti Majas (vt. eraldi päevakava)
12.00 Ekskursioon: Võisiku – Kolga-Jaani: tutvumine Kolga-Jaani keskusega
14.30 Lõpulõuna Kolga-Jaani kohvikus

*****
Osavõtutasu 50 eurot kanda Eesti Veeühingu arvele [REDACTED] koos registreerimisega.
Sisaldab: toitlustamine reede pealelõunast kuni laupäeva lõunani (neli söögikorda), majutus, ekskursioon.
Neil Veeühingu liikmetel, kes ei osale üldkoosolekul, palume saata volitus.

Täpsustav info: arvo.jarvet@ut.ee; mobiiltelefon 55 962 026
Veeühingu suveseminarile registreerumise link:
https://forms.office.com/e/RWCsvhugSq

ÜLDKOOSOLEKU PÄEVAKORD
MTÜ Eesti Veeühing üldkoosolek toimub laupäeval, 14. juunil k.a. algusega kell 9.30 Carl Schmidti Majas (Põltsamaa, Kesk tn 4)

9.20 Koosolekule registreerimine

9.30 Üldkoosolek

Koosoleku juhataja ja protokollija valimine
Juhatuse tegevusaruanne 2024. aasta kohta
Revisjonikomisjoni aruanne 2024. aasta kohta
Muudatused liikmeskonnas
Esimehe, aseesimehe, juhatuse ja revisjonikomisjoni valimine
Arutelu ühingu edasiste tegevussuundade teemal
aasta tööplaan
Algatatud küsimused

11.45 Koosoleku lõpetamine

Kui Teil pole võimalik koosolekul osaleda, siis palun volitage kedagi Veeühingu liikmete hulgast enda asemel koosolekul hääletama.
https://www.eestipaigad.ee/soovitused/poltsamaa-lossi-peidetud-uhkust-avastamas

2026 ELFi poolt korraldatud "Märgalade päeva konverents" Pärnus
2026-02-02 00:00 - 23:59 | Pärnu, Pärnu, Estonia
Korradajad Eestimaa Looduse Fond, Eesti Teaduste Akadeemia
2 veebruaril 2026.a
Veebis või Pärnus, Kultuuriklubis Tempel, Mere pst.2
Päevakava
10.00 Tervituskohv ja registreerimine
10.30 Päeva tutvustus
10.35 Tervitussõnad Andres Sutt Eesti Vabariigi energeetika- ja keskkonnaminister
10.45 Noor looduskaitsja 2025 Auhinna annab üle ELFi juhatuse esimees Tarmo Tüür
10.55 *ettekande pealkiri täpsustub Mart Kiis Kliimaministeeriumi looduskaitse strateegiate valdkonna juht
11.15 Virgutusvõimlemine
11.20 Märgalad Eesti kasvuhoonegaaside inventuuris Janika Laht LULUFC koordinaator Keskkonnaagentuuris
11.40 Kaitstavate soode tegevuskavast Triin Amos Keskkonnaameti kaitse planeerimise spetsialist
12.00 Turba teekaart – tasakaal maapõueressursside kasutuse ja keskkonnahoiu vahel Reeli Sildnik Kliimaministeeriumi maavarade osakonna nõunik
12.20 Meie kaukad on laukad, millel põhja pole all /K.Ehin/ Marko Kohv Tartu Ülikooli rakendusgeoloogia kaasprofessor
Piret Pungas-Kohv ELFi keskkonnateadlikkuse ekspert projektis WaterLANDS
12.50 Loometöö soodest – WaterLANDS kunstiresidentuuri hetkeseisud Elo Liiv Kunstiresidentuuri stipendiaat projektis WaterLANDS
13.00 LÕUNA
14.00 Soo ja kliima Siim Veski Tallinna Tehnikaülikooli geoloogiaprofessor
14.20 Tulevikukliima Läänemere piirkonnas: kindlad ja vähemkindlad projektsioonid Piia Post Tartu Ülikooli kliimateaduse professor
14.40 Kas parima kliimaga kohaneja otsingud viivad meid rappa? Ain Kull Tartu Ülikooli loodusgeograafia kaasprofessor
15.00 Soo õigused Elbu raba loo näitel Pihel Sarv Tallinna Halduskohtu kohtunik
15.20 Paus ja pildikroonika tutvustus Anna Birgitta Erikson Projekti WaterLANDS kroonik
15.40 AKADEEMIKUTE ARUTELU: „Teadus ja loodus keset väärtusi ja vaidlusi“

Jüri Allik Tartu Ülikooli eksperimentaalpsühholoogia professor

Urmas Kõljalg Tartu Ülikooli mükoloogia professor

Ülo Mander Tartu Ülikooli loodusgeograafia ja maastikuökoloogia professor

Tarmo Soomere Tallinna Tehnikaülikooli tenuuriprofessor ja Eesti Maaülikooli nõukogu esimees
Modereerib Teaduste Akadeemia keskkonnakomisjoni aseesimees Urmas Tartes.

17.10 Lõppsõnad Silvia Lotman Eestimaa Looduse Fondi juhatuse liige
Päeva joonistas üles kunstnik Piret Räni ning fotosid tegi Anna Birgitta Erikson.
Veebis osalemine oli tasuta, kuid tuli registreeruda Fientas
Kohapeal osalemise tasu oli 25 eurot
https://elfond.ee/margalade-paeva-konverents-2026/jarelvaatamine

2026 Veepäevakonverents Narvas
2026-03-31 08:00 - 17:00
Eesti Vee-ettevõtete Liit (EVEL) korraldas ülemaailmse veepäeva konverentsi „Veeteenuse kättesaadavus kõigile Eesti elanikele”
24. märtsil 2026 Narva Raekojas (Raekoja plats 1, Narva).
Konverentsil räägiti veeteenuse kättesaadavusest, puhta vee tähtsusest ning veesektori tulevikust ja järelkasvust. Päeva modereeris Kristo Elias.
Konverentsi oli võimalik jälgida veebiülekandena, salvestus ei ole avalikustatud.

Päevakava:

9:30 – 10:00 Kogunemine
10:00 – 10:15 Tervitussõnad Raili Kärmas, Eesti Vee-ettevõtete Liidu tegevjuht, Kuldar Leis, taristuminister ja Katri Raik, Narva linnapea
10:15 – 10:35 Veepäeva sõnum ühiskonnale ja otsustajatele Kristjan Truu, Kliimaministeeriumi merenduse ja veekeskkonna asekantsler
10:35 – 11:05 Miks me solgisurma ei taha surra? Tanel Tenson, Tartu Ülikooli antimikroobsete ainete tehnoloogia professor
11:05 – 11:15 Arutelu, küsimused-vastused
11:15 – 11:45 Karjääriperspektiiv ja noored veesektoris Kristjan Leesmäe, Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse tehnika- ja tehnoloogia osakonna juht
11:45 – 11:55 Arutelu, küsimused-vastused
11:55 – 13:00 LÕUNA
13:00 – 13:20 AHHAA teaduskeskuse kalateater
13:20 – 13:40 Tervete veekogude väärtus inimeste elukvaliteedile Marko Vainu, Tallinna Ülikooli loodus- ja terviseteaduste instituudi teadur
13:40 – 13:50 Arutelu, küsimused-vastused
13:50 – 14:20 Et pärast meid ei tuleks veeuputust — ega ka kuivi kraane Aleksandr Timofejev, AS Tallinna Vesi juhatuse esimees
14:20 – 14:30 Arutelu, küsimused-vastused
14:30 – 15:00 KOHVIPAUS
15:00 – 15:20 GF – kindel partner vee-ettevõtetele elutähtsa teenuse osutamisel Olgert Oras, Georg Fischeri Baltikumi regiooni juht
15:20 – 15:30 Arutelu, küsimused-vastused
15:30 – 16:30 Paneeldiskussioon: Veeteenuse kättesaadavus ja toimepidevus Kristjan Truu (Kliimaministeerium), Aleksandr Timofejev (AS Tallinna Vesi), Andra Villers (OÜ Järve Biopuhastus), Triin Matsalu (Eesti Linnade ja Valdade Liit)

2026 Suveseminar Valgas ja Valkas
2026-05-22 08:00 - 17:00
Reede, 19. juuni

Valga raekojas Valgamaa Arenguagentuuri nõupidamiste ruumis
12.15 Saabumiskohv
12.45 Ettekanded:
Anneli Kattai, Valgamaa arenguagentuur: Tervitussõnad
Antero Ojamets, Valga vallavalitsus: Valga jaValka – kaks linna, üks riik.
Enno Kase, Valga vallahooldusteenistus: Valga-Valka ühistegevused ja koostööprojektid
Jüri Teder, (AS Valga Vesi ja Arvo Järvet, Eesti Veeühing: Valga veevarustus ja kanalisatsioon läbi aegade
(Arvo Järveti slaide)
Astrid Saava, Eesti Veeühing: Pedeli jõe tähtsus Eesti veekaitseuuringute ajaloos
Priit Riemann, Valga Muuseum: Valga ajaloost

15.15 Lõuna
15.45 Ekskursioon: Valga veetöötlusjaam ja reoveepuhasti (Jüri Teder), Pedeli paisjärvede kaskaad (Arvo Järvet ja Priit Tamm), Konnaoja probleemid (Arvo Järvet ja Priit Tamm), Valka veeobjektid ja huvipakkuvad kohad (Enno Kase).
Maaülikooli ja Valga Vesi ühisprojekt Konnaojal
19.30 Majutus Maria hostelis, Mesipuu tn 1 ja õhtusöök
21.00 Ringkäik Valga-Valka linnas (Priit Riemann): Ramsi veski – Putraskalns (Pudrumägi) – Valkas-Lugažu draudzē (Lugaži kirik) – Valga kesklinn

Laupäev, 20. juuni

8.15 Hommikusöök
8.45 Eesti Veeühingu üldkoosolek Maria hostelis (vt. eraldi päevakava)
10.00 Läti GWP esindaja Maris Ozolinsi ettekanne
11.15 Ekskursioon Valga ümbruskonnas (peatuskohad täpsustatakse)
13.30 Seminari lõpetamine

Osavõtutasu 50 eurot, Veeühingu mitteliikmetel 65 eurot. Sisaldab: toitlustamine reede lõunast kuni laupäeva lõunani (neli söögikorda), majutus, ekskursioon jm kulud.
Neil Veeühingu liikmetel, kes ei osale üldkoosolekul, palume saata esindamise volitus.

Täpsustav info ja registreerimine: maret.merisaar@taltech.ee, 553 77 01, arvo.jarvet@ut.ee, 55 962 026
RONGIÜHENDUSED 22. mai seisuga
Rong Tallinn-Tartu – Valga saabub kl 12.04 (pilet alates Tallinnast 19.50 eur, rong väljub Tallinnast kl 8.30 )
Rong Riia -Valga saabub kl 9.40
Rong Valga – Tartu – Tallinn väljub kl 14.33
Rong Valga – Riia väljub kl 14.28

MTÜ Eesti Veeühing üldkoosolek toimub 20. juunil k.a. algusega kell 8.45 Valga linnas Maria hostelis (Mesipuu tn 1).
ÜLDKOOSOLEKU PÄEVAKORD

8.30 Koosolekule registreerimine

8.45 Üldkoosolek

Koosoleku juhataja ja protokollija valimine
Juhatuse tegevusaruanne 2025. aasta kohta
Revisjonikomisjoni aruanne 2025. a. kohta
Muudatused liikmeskonnas
Arutelu ühingu edasiste tegevussuundade teemal
aasta tööplaan
Algatatud küsimused

Need, kellel pole võimalik koosolekul osaleda, siis palun volitage kedagi Veeühingu liikmete hulgast enda asemel koosolekul esindama ja hääletama.

2026.a. 9.-12. juuni: hüdroinseneride kongress Lulea tehnikaülikoolis
2026-07-13 08:00 - 17:00
Taltech kodulehelt: Tallinna Tehnikaülikooli teadlased osalesid Rootsis Luleas Euroopa hüdroinseneride kongressil
Toimetas Kaire Uusen
TalTechi teadlaste delegatsioon osales 9.-12. juunil Põhja-Rootsis Luleås toimuval Euroopa IAHR kongressil, kus nädala jooksul arutleti nii veesüsteemide innovatsiooni kui ka hoogsast linnastumisest mõjutatud veetaristu probleemide üle.
Euroopast ja kaugemaltki tippteadlasi kokku toov IAHR (rahvusvahelise hüdrokeskkonna inseneriteaduste ja uuringute assotsiatsiooni) Euroopa kongress pani mitmete suurte probleemide lahendamisel lootuse nii voolamise hüdraulika kui ka arvutusliku vedeliku dünaamika (CFD) arendustööle. Samuti olid arutelud seotud tehisaru kasutamise võimalustega keerulisemate veevarustuse ja kanalisatsiooni probleemide lahendamisel.
Seekord juba üheksandat korda toimuval kongressil paistis eriti silma Tallinna tehnikaülikool . ”Tehnikaülikoolist läks kongressile märkimisväärselt palju inimesi, kusjuures ettekannetega olid seotud koguni kümmekond meie teadlast,” avaldas inseneriteaduskonna professor Janek Laanearu, kellel teadlasena oli kongressil kanda oluline korralduslik roll ning kes on IAHR Euroopa divisjoni “Leadership Team” liige.
TalTechi teadlased paistavad silma
Nimelt juhtis Laanearu teisipäeval, 9. juunil kaheosalist nii hommiku- kui ka õhtupoolikul toimuvat erisessiooni “Air-water stratified flow”, mis käsitles õhu ja vee koosvoolamise küsimusi linnade tehnilistes kommunikatsioonisüsteemides, aga palju muudki. Erisessioon oli üliedukas esinejate hulga, ettekannete tasemete ja auditooriumi kuulajaskonna arvukuse poolest.

Näiteks tulid arutlusele linnade veetaristuga seotud probleemülesanded:

kuidas toimivad jõevoolu protsessid, mida kasutatakse ära veevarustuses ja heitvee suublatena,
kuidas segunevad mere- ja jõevesi Hispaania jõesuudmetes ning mida teevad murdlained rannikumeres,
kui tugevalt mõjutab rannikulinnas õhusaaste levikut meretuul ja temperatuuride erinevused.
Samuti tuli arutlusele, kuidas määrata maa-aluste torustike hüdraulilisi parameetreid, et pikendada linnataristu kasutusperioodi, arendada vastavaid inseneri ja CFD modelleerimise töövahendeid, mis aitaks paremini planeerida õhusaaste allikatega seotud riske Euroopa ja Ühendkuningriigi linnades ning planeerida veeristeid, mis on seotud navigatsiooni kanalite kasutamisega Saksamaal.

Terve nädala kestval kongressil astusid Tallinna tehnikakaülikooli teadlased oma ettekannetega üles tosinal korral, sealhulgas kaasprofessor Janek Laanearu kahel korral erisessiooni esinejana, ühe korra paneelarutelus ning ülejäänud kordadel ettekande kaasautorina.
Rahvusvaheline koostöö võib päästa ebatõhusate valikute tegemisest
Seekordne üle-europaaline kongress toimus esimest korda Rootsis ning oli pühendatud maailma kõige teravamatele veeprobleemide lahenduste leidmisele. Kuna kliimamuutused kiirenevad ja enneolematu surve veekeskkonna toimimise tagamiseks süveneb, olid kongressi korraldajate sõnul jagatud teadmised ja koostöö olulisemad kui kunagi varem.
„Tehisintellekti kasutamine keeruliste vee jaotamise ja kogumise olukordade lahendamiseks on üks tulevikusuund,“ nentis Janek Laanearu, lisades, et arenenud ühiskonnas kiputakse tihti unustama, et vesi tuleb meile koju kätte veeallikatest, nagu järv, jõgi, põhjaveelad vms, mitte kraanist, nagu see kraanivee tarbijale paistab. „Samuti võib tarbija ekslikult arvata, et joogivesi tuleb toidupoest, mitte veeallikast, ning seda mõttelaadi tulebki kaasaegsete digilahendustega muuta, et rohkem selgitada kliimamuutuse survet veekeskkonna toimimisele.“
Tänavune kongress rõhutas ka Arktika vete tähtsust, vaadeldes seda globaalse ökosüsteemi olulise osana ja ühtlasi käsitles Arktikat kui piirkonda, kus uuenduslikud insenerilahendused võivad avaldada märkimisväärset mõju. Sel teemal esinesid IAHR kongressil TalTechi professor Maarja Kruusmaa ja Laura Piho.
Loe sündmuste ja esinejate kohta rohkem: 9th IAHR Europe Congress​: ​Innovating Hydro-environment Engineering for a Sustainable Future, Arctic Waters and Beyond
***

Prof. Janek Laanearu poolt juhitud erisessiooni ettekannete nimekiri:

Janek Laanearu; Kaspar Alles, 2026, Rebuilding of low-head dam to diminish localized energy loss by including water rapids that changes the underwater vortical pattern, Book of Abstracts of the 9th IAHR Europe Congress, Editors: Staffan Lundstöm; Anders Andersson,

pages 52-53, https://doi.org/10.64697/iahr.proc.europe2026.abs

Nelly Oldekop; Janek Laanearu, 2026, Air-water interactions of a plunging breaker wave: experimental and numerical analysis of eddy viscosity over a sloping bottom during the wave period, Book of Abstracts of the 9th IAHR Europe Congress, Editors: Staffan Lundstöm; Anders Andersson, pages 54-55, https://doi.org/10.64697/iahr.proc.europe2026.abs

Manel Grifoll; Benjami Calvillo; Janek Laanearu; Alan Cuthbertson, 2026, Internal-flow characteristics of the Ebro Delta estuary, Book of Abstracts of the 9th IAHR Europe Congress, Editors: Staffan Lundstöm; Anders Andersson, pages 56-57, https://doi.org/10.64697/iahr.proc.europe2026.abs

Mark-Andrian Skljarov; Janek Laanearu, 2026, Marine Impact on the Low-Height Point Source Thermally Varying Exhaust Air and its Pollutant Dispersion Near a Coastal-City Building Cluster, Book of Abstracts of the 9th IAHR Europe Congress, Editors: Staffan Lundstöm; Anders Andersson, pages 58-59, https://doi.org/10.64697/iahr.proc.europe2026.abs

Mark-Andrian Skljarov; Janek Laanearu, 2026, Marine Wind Effect on Costal City Building Cluster Point Sources: Comparison of CFD and Gaussian Plume Modelling of Pollution Dispersion, Book of Abstracts of the 9th IAHR Europe Congress, Editors: Staffan Lundstöm; Anders Andersson, pages 60-61, https://doi.org/10.64697/iahr.proc.europe2026.abs

Heiko Herrmann; Lauri Anton; Janek Laanearu, 2026, CFD study of air-water stratified flow in a large-scale gravity pipe, Book of Abstracts of the 9th IAHR Europe Congress, Editors: Staffan Lundstöm; Anders Andersson, pages 114-115, https://doi.org/10.64697/iahr.proc.europe2026.abs

Roman Tijsseling; Janek Laanearu, 2026, CFD Modelling Study of Air-Water Stratified Flow in a Gravity-Flow Pipe Between Two Manholes of a Water Collection System, Book of Abstracts of the 9th IAHR Europe Congress, Editors: Staffan Lundstöm; Anders Andersson, pages 118-119, https://doi.org/10.64697/iahr.proc.europe2026.abs

Yaroslav Kobets; Karin Pachel; Janek Laanearu, 2026, Integration of SWMM Modelling and Field Observations for Assessing Sewer Hydraulics in aHighly Populated Area, Book of Abstracts of the 9th IAHR Europe Congress, Editors: Staffan Lundstöm; Anders Andersson, pages 120-121, https://doi.org/10.64697/iahr.proc.europe2026.abs

Janek Laanearu, 2026, Hydraulic parameterization of air-water stratified flow in the gravity pipe, Book of Abstracts of the 9th IAHR Europe Congress, Editors: Staffan Lundstöm; Anders Andersson, pages 122-123, https://doi.org/10.64697/iahr.proc.europe2026.abs
Vahur Kotkas; Mait Harf; Janek Laanearu, 2026, Modeling Collector Performance of Water Collecting System with CoCoViLa Platform, Book of Abstracts of the 9th IAHR Europe Congress, Editors: Staffan Lundstöm; Anders Andersson, pages 124-125, https://doi.org/10.64697/iahr.proc.europe2026.abs
Ana Margarida Bento; Florian Cordier; Alan Cuthbertson; Benjamin Dewals; Michalis Diakakis; Cristiana Di Cristo; Gordon Gilja; Hossein Hamidifar; Stefan Haun; Janek Laanearu; Melissa Latella; P. Amparo López-Jiménez; Eda Majtan; Cristina Prieto Sierra; Elena Pummer; Pawel M. Rowinski; Kai Schröter; Anastasios I. Stamou; Laura Stancanelli, 2026, Catastrophic Flood Disasters in Europe (2007–2025): Lessons for Climate-Resilient Governance,

Book of Abstracts of the 9th IAHR Europe Congress, Editors: Staffan Lundstöm; Anders Andersson, pages 366-367,
https://doi.org/10.64697/iahr.proc.europe2026.abs

In Memoriam: KALJU KORNEL
2026-07-21 08:00 - 17:00
Kalju Kornel on lahkunud

05.03.1940 – 16.07.2026

Eesti veemajandus- ja keskkonnatehnika sektorit on tabanud valus kaotus. 16. juulil, 86-aastasena lahkus meie hulgast, ajaliselt ligikaudu kolmveerand oma elust, ligi 62 aastat rakenduslikule veemajandusele pühendanud Kalju Kornel.

Kalju Kornel sündis 5. märtsil 1940. aastal Kolga-Jaanis kuuelapselise pere neljanda lapsena. Kuna pagariäri pidanud vanemad kartsid represseerimist, kolis pere 1941. a kevadel Tallinna, Nõmmele ning Kalju alustas kooliteed Rahumäe Põhikoolis. Peale põhikooli lõpetamist asus Kalju õppima Tallinna Polütehnikumi, mille lõpetas 1958. aastal, omandades koos keskeriharidusega elektriku eriala.
Samal 1958. a ootas ees möödapääsmatu sõjaväe ajateenistus, mis Kaljule kujunes oluliselt pikemaks kui enamikule teistele eakaaslastele. Kalju Kornel teenis viis aastat mereväes Kaug-Põhjas Valge mere ääres Severodvinskis. Samal ajal ei lasknud Kalju aega kaotsi, vaid omandas iseõppijana inglise keele oskuse, lugedes originaalkeeles kirjandusklassikat – oskus, mis oli üheks aluseks tema edasisele tulevikule.

Peale sõjaväge, 1963, tegutses Kalju lühikest aega õpitud erialal alajaamades elektrimontöörina. Samal, 1963. aastal aga tuli kutse asuda tööle Tallinna Veepuhastusjaamas, millega sai alguse Kalju veemajandusalane ning pea 60 aasta pikkune ametialane karjäär.

Toonase Tallinna Veevarustuse- ja Kanalisatsiooni Tootmisvalitsuse alla kuulunud Tallinna Veepuhastusjaamas töötas Kalju Kornel konstruktorina, mis seisnes tehniliste ja tehnoloogiliste uuenduste väljatöötamises ja rakendamises, sealhulgas veekvaliteedi tagamine ja puhastussüsteemi optimeerimine. Tollest perioodist sai ka alguse Kalju tõsisem huvi veekvaliteedi, sealhulgas joogiveekvaliteedi ja selle tehnoloogiliste omaduste vastu. Nimetatud huvi viis Kalju 1965. aastal Tallinna Tehnikaülikooli, tollase nimega Tallinna Polütehnilisse Instituuti (TPI) õhtuõppesse, veevarustuse ja kanalisatsiooni erialale, mille lõpetas 1972. aastal.

Samal, TPI lõpetamise aastal kutsuti Kalju Kornel tööle Vabariikliku Sanitaartehniliste Tööde Valitsuse koosseisus loodud ja 01.10.1972 tegevust alustanud Veevarustuse- ja Kanalisatsioonivõrkude ja –seadmete ning Katlamajade Seadistamise jaoskonda (lüh. seadistamise jaoskond), millega lõppes tema töö Tallinna Veepuhastusjaamas. Kalju töötas seadistamise jaoskonnas töödejuhatajana 1972-1977 ning seadistamise jaoskonna juhatajana 1977-1991. Seadistamise jaoskonna töö seisnes uuringutööde teostamises nii joogiveevarustuse kui reoveepuhastite alal, sealhulgas veehaarete (puurkaevud ja nende grupid), pumplate seisundi uuringud, veevarustussüsteemide tervikuuringud ja ekspertiisid, reoveepuhastite uuringud ja eksperthinnangud kuni rekonstrueerimiseks vajalike tööde loetelu ja esialgse eelarve koostamiseni, samuti reoveepuhasti eesvooluks kasutatava suubla seisundi hinnangud ja paljud muud seonduvad uuringud samast valdkonnast.
Seadistamise jaoskond oli omas ajas (1972 – 1993) veemajanduses märkimisväärne edasiviiv jõud, mis võimaldas oluliselt parandada nii vee-, kanalisatsiooni- kui soojamajanduse olukorda Eestis. Kalju Kornelil oli noore insenerina võimalus selles tulemuslikult osaleda sisuliselt kogu jaoskonna eksistentsi vältel.
Seadistamise jaoskonnale järgnes töö veevarustuse osakonna juhatajana 1991. aastal loodud riigiettevõttes (RE) Eesti Vesi 1992-1993, kus Kalju jätkas oma seniste kogutud ja pidevalt arendatavate/täiendatavate teadmiste kaasabil kohalikele omavalitsustele ja vee-ettevõtetele veevarustussüsteemide käitamise ja renoveerimise alast praktilise oskusteabe jagamist.

RE Eesti Vesi baasil moodustati aastal 1993 AS Eesti Veevärk, mis algselt tegeles otseselt kohalike omavalitsuste ühisveevärgi ja -kanalisatsioonisüsteemide arendamise ehk laiendamise, rekonstrueerimise ja kaasajastamisega nii uuringute, hangete, projektijuhtimise, järelevalve kui finantsilisel tasandil. Kalju töötas seal kuni aastani 2000 juhtivspetsialisti, projektijuhi, osakonnajuhataja ja vanemkonsultandina, kelle poolt ja juhtimisel koostati arvukalt tasuvus- ja teostatavusuuringuid Eesti erinevate asulate ühisveevärgi ja -kanalisatsioonisüsteemidele ning alates aastast 1999 ka kohalike omavalitsuste ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arengukavasid.

Aastal 2000 võttis tollal juba 60-aastane Kalju Kornel ette julge sammu ja siirdus eraettevõtjaks koostöös Taani veetöötlusseadmete tootmise ja turustamise firmaga A/S HOH Water Technology, tehes aastal 2002 selle Eesti filiaalist iseseisva ettevõtte Veetehnoloogia OÜ. Kalju jätkas eraettevõtjana kuni aastani 2017, mil tõmbus aktiivsest tööelust tagasi ja müüs oma ettevõtte usaldusväärsetesse kätesse, teisele Eesti kapitalil toimivale firmale. 17 aasta jooksul jõudis Kalju firma Veetehnoloogia OÜ (koostöös Taani firmade HOH Water Technolgy A/S, Rambøll A/S, Per Aarsleff A/S) tarnida ja paigaldada kokku ligi 80 veetöötlusseadet Eestis, millest suurim projekt oli Keila linna veetöötlusjaama (võimsus 100 m3/h) tehnoloogiliste seadmete tarne, paigaldus ja käikulaskmine, kus Kalju osales töövõtja esindajana, koostöös Taani firmaga Rambøll A/S, 2002-2003.

Kalju Korneli põhimõte kogu tema üle 60-aastase tööalase karjääri jooksul oli osaleda praktilises töös, n-ö eesliinil, mistõttu ta ei siirdunud 1972. a ka TPI tollasesse aspirantuuri teadust tegema, kuigi teda sinna kutsuti, kuna nähti temas perspektiivi ka teadlasena. Vaatamata teaduskraadi ja õppejõu staatuse formaalsele puudumisele on Kalju töö käigus koolitanud ning andnud oma teadmisi edasi kümnetele noortele ja vanadele kolleegidele, panus mida on võimatu üle hinnata. Samuti panust tema poolt koostatud kümnetele teostatavusuuringutele, eskeprtiisidele ja tema osalusel rajatud, rekonstrueeritud ja kaasajastatud veemajandusobjektidele.

Kalju Kornel tegi tulemuslikku koostööd Taani veetehnoloogia firmade ning sealsete teadlaste ja tippspetsialistidega alates 1993. aastast, mille käigus kulus marjaks ära juba sõjaväeaastatel omandatud perfektne inglise keele oskus (Kalju on muuhulgas Eesti Tõlkide ja Tõlkijate Liidu liige). Kalju viibis 1990.-ndatel aastatel korduvalt ise Taanis, tutvudes sealsete vee-ettevõtete tegevuse ja arengutega. Õppereisidel olid kaasas Eesti Vee-ettevõtete Liidu (EVEL) liikmeskonda kuuluvate Eesti vee-ettevõtete esindajad. EVEL-i liige oli ka Kalju Korneli tööandja, AS Eesti Veevärk, sisuliselt tänase AS Infragate Eesti eelkäija.

Kalju Kornel oli Eesti Veeühingu liige. 2020. a. EVEL-i tunnustusüritusel oli Kalju Kornel esitatud elutöö nominendiks.

Asjatundliku ning nõudliku spetsialistina jääb mälestus temast meie südamesse.
Langetame leinas pea koos lähedastega.

Eesti Vee-ettevõtete Liit
Eesti Veeühing

Ärasaatmine: 24.07.2026.a. ( reedel) kell 15.00 Valdeku tn 113 uues tavandisaalis-krematooriumis
